![](https://assets.4cdn.hu/kraken/7v2tpKGsOg3D1Ierls.jpeg)
37 órás maratoni tárgyalást követően az Európai Parlament és az EU tagállamai megállapodtak a mesterséges intelligenciát szabályozó első átfogó törvénycsomagról, írja a Guardian. Magáról a törvényről, amely legkorábban 2025-ben lépne hatályba, egyelőre kevés részletet közöltek a tisztviselők.
A megállapodást Thierry Breton, a közösségi médiát és a keresőmotorokat szabályozó EU-s jogszabálycsomagért felelős európai biztos történelmi jelentőségűnek nevezte. A szabályozás olyan óriáscégeket is érinteni fog, mint az X, a TikTok és a Google.
A csomaggal Kínát, a - legerősebb globális fellépést ígérő - Egyesült Államokat és az Egyesült Királyságot beelőzve az EU elsőként állapodott meg a mesterséges intelligencia átfogó szabályozásáról. Bár mindhárom nagyhatalom aktívan dolgozik a saját szabályozásán, az EU-s törvények akár példaként is szolgálhatnak számukra.
A képviselők megállapodtak arról, hogy néhány esetet leszámítva betiltják a mesterséges intelligencia használatát a valós idejű megfigyelés és a biometrikus elemzés esetében. Ugyanakkor a rendőrség használhatja az érzelmek felismerésére is alkalmas eszközöket váratlan terrortámadás veszélye esetén, áldozatok felkutatásakor, vagy súlyos bűncselekmények utáni nyomozások alatt.
Elvileg csak független hatóságok által kiadott engedéllyel kerülhet sor prediktív rendőri beavatkozásra, ezzel megakadályozva a rendőrségi visszaéléseket, és fenntartva az ártatlanság vélelmét. A prediktív rendőri beavatkozás feltehetőleg arra utal, hogy a bűncselekmény elkövetése előtt a mesterséges intelligencia segítségével szűrnék ki a potenciális bűnelkövetőket.
„Soha nem akartuk megtagadni a bűnüldöző szervektől azokat az eszközöket, amelyekre szükségük van a bűn elleni küzdelemben (...). De azt akartuk, hogy tiltsák be az olyan mesterséges intelligenciát alkalmazó technológiát, amely meghatározza vagy előre meghatározza, hogy követ[követhet/fog elkövetni] bűncselekményt” - mondta Dragos Tudorache, a romániai EP-képviselő, aki az Európai Parlamentben négy éve vezeti a mesterséges intelligencia szabályozásáért folytatott küzdelmet.
„Egyetlen célunk volt, hogy olyan jogszabályt alkossunk, amely biztosítja, hogy az európai mesterséges intelligencia ökoszisztéma emberközpontú megközelítéssel fejlődjön” - mondta Tudorache.
A képviselők egy többszintes rendszerről állapodtak meg, melyben a különböző kockázati szintekhez különböző szabályozások tartoznak. Jelenleg a legmagasabb kockázati kategóriában csak az OpenAI által fejlesztett GPT4-es modell tartozik. A törvényekkel arra is köteleznék az AI-szolgáltatókra, hogy közzétegyék azokat az adatokat, amelyeket a programok betanítására használnak.
A képviselők célja volt, hogy az EU ne kövesse el korábbi hibát, mint amikor engedte, hogy az olyan technológiai óriások, mint a Facebook szabályozatlanul nőhessenek több milliárd dolláros vállalatokká.