![](https://assets.4cdn.hu/kraken/6tnwSn4KvcWo1HUqus.jpeg)
Feledhetetlen dalt, mit dalt, örök érvényű szabadsághimnuszt írt Orbán Viktor felkérésére a magyar származású amerikai zeneszerző, Desmond Child: az Egy szabad országért című szerzemény egyszerre idézi magát a Kölcsey-féle Himnuszt, az olyan spontán elhimnuszosodott himnuszokat, mint a Nélküled, illetve a kormánymegrendelésre készült poppropaganda legjobbjait, különös tekintettel a legendás talpösszeérintős-barackfás wannabe himnuszra, a Nemzeti összetartozás dalára.
Aki azt hitte, hogy annál jobb már úgysem lesz, súlyosan alábecsülte a magyar popzene teljesítőképességét.
Az Egy szabad országért a szintetizált vonósokkal, üstdobokkal és a kórussal, amiből távoli Esthajnalcsillagként ragyog ki Radics Gigi és Sasvári Sándor hangja, a dalszerző Aerosmithnek, Bon Jovinak vagy Ricky Martinnak írt slágerei közül is a legjobbakat idézi, de az sem téved nagyot, akinek Miley Cirus Wrecking Ballja jut az eszébe róla, bár ebben valamivel kevesebb az autotune, ugyanakkor sokkal több a Schmidt Mária.
A szabadságpárti nemzeti pophimnusz szövege a Hupikék törpikékről ismert kiváló magyar slágergyáros és MTVA-alkalmazott Orbán Tamás zsenialitását dicséri, olyan telitalálatokkal, mint hogy
amivel a szövegíró az idézetek, a parafrázisok és a kézműves képzavarok olyan tökéletes szövetét alkotta meg, hogy a Hupikék törpikék mind a tíz ujjukat megnyalnák utána.
Nem beszélve a dal vezérmotívumáról, az egész Magyarországot beterítő, átható halszagról:
A dalhoz nem készült hagyományos értelemben vett videoklip (vagy készült, csak meglepetésnek tartogatják későbbre), de a standfotókból összeállított képanyag is tökéletes a maga nemében, különös tekintettel a neves kormányközeli főideológusra, a Terror Háza, a XX. Század Intézet és a XXI. Század intézet főigazgatójára, Schmidt Máriára, aki egészen pontosan kilencszer jelenik meg a videón – többször, mint bármelyik énekes.
Tessék:
És ha valaki még mindig nem értené, hogy miről szól ez az egész, a dalhoz az államilag szponzorált kultúrpropaganda legnemesebb hagyományainak szellemében magyarázó videó is készült, amelyen Tállai Gábor, a Terror Háza programigazgatója és Balog Zoltán emberminiszter fejti ki részletesen, mit is érdemes gondolni 1956-ról, Magyarországról és a szabadságról (az „illiberális” egyszer sem hangzik el, valószínűleg mert ebben a szabadságos szövegkörnyezetben rosszul venné ki magát).
A legszebb szabadságpárti gondolatot talán mégis az egyik énekes, Vastag Csaba fogalmazza meg, amikor elmondja, miért született a dal: „hogy elérjük azt, amit szeretnénk, és
mindenki érezze azt, amit érezni kell”.
A dalszerző, Desmond Child, akinek édesanyja egy kubai származású énekesnő, édesapja pedig báró Márffy Sándor volt, egyébként boldog házasságában él férjével, Curtis Shaw-val a Tennessee állambeli Nashville-ben. Két fiuk van, akik egy a szülésre felkért anyától születtek; a melegházasságért és a gyerekeket nevelő meleg párok jogaiért vívott küzdelmükről néhány éve egészen megható és tanulságos dokumentumfilm készült TWO: The Story of Roman and Nyro címmel.
És bár a gyökereit kereső Child kérvényezte és idén februárban meg is kapta a magyar állampolgárságot, a házasságát Magyarországon speciel nem ismerik el, mert az ország alkotmányába valaki nemrég beleírta, hogy férfi csak nővel házasodhat.
Hogy is kezdődik az ugyanebben a sorozatban ma bemutatott másik állami Youtube-videó?
„Ez egy szabad ország. Szabadon alkotunk, szabadon tanulunk, szabadon szeretünk, szabadon élünk”
Ez így kerek, így szép, és így szabad.
Kommentek
Közösségünk messze túlnyomó többségének jószándéka és minden moderációs igyekezetünk ellenére cikkeink alatt időről-időre a kollégáinkat durván sértő, bántó megjegyzések jelentek meg.
Hosszas mérlegelés és a lehetőségeink alapos vizsgálata után úgy döntöttünk, hogy a jövőben a közösségépítés más útjait támogatjuk, és a cikkek alatti kommentelés lehetőségét megszüntetjük. Közösség és Belső kör csomaggal rendelkező előfizetőinket továbbra is várjuk zárt Facebook csoportunkba, a Közértbe, ahol hozzászólhatnak a cikkeinkhez, és kérdezhetnek a szerzőinktől is.