![](https://assets.4cdn.hu/kraken/7aEbZ4PgORnn1V2xcs.jpeg)
Július 1-től minden európai országban, így az azt az utolsók között bevezető Magyarországon is elérhetővé válik az európai védettségi igazolvány (még részletesebben), az ún. zöld útlevél, amivel a birtokosa igazolhatja, hogy beoltották, negatív a covid-tesztje, vagy már átesett a betegségen. Ez az a dokumentum, ami elméletileg biztosítja a szabad mozgás lehetőségét, a járványügyi korlátozások alóli mentességet az EU egészében.
Elméletileg, mert a magyar állampolgárok rögtön egy jelentős nehézségbe ütközhetnek: az igazolványt az oltottak közül egyelőre csak azok kaphatják meg, akiket az EU által engedélyezett oltással oltottak – Magyarországon ilyen a Pfizer, a Moderna, a Johnson&Johnson és az időközben csendben kivezetett Astra Zeneca vakcinája.
Magyarán az a csaknem egymillió, a kínai Sinopharm oltásával, illetve kilencszázezer, az orosz Szputnyik V vakcinával oltott honfitársunk bizony hoppon marad.
Ez a két vakcina egyelőre nem kapta meg az Európai Gyógyszerügynökség (EMA) engedélyét, és a hírek se biztatók az ügyben. A múlt pénteken, június 25-én Mario Draghi olasz miniszterelnök beszélt arról a brüsszeli EU-csúcson újságíróknak, hogy a Szputnyik "nem volt képes megszerezni az EMA engedélyét, és talán már soha nem is lesz". Nem arról van szó, hogy az EU direkt kötekedik az oroszokkal, csak hát ha nincs miből dolgoznia az európai gyógyszerfelügyeletnek, akkor nem tudja engedélyezni a vakcinát. Márpedig a Szputnyik V gyártója a június 10-i végső határidőig sem teljesítette az adatszolgáltatási kötelezettségét. A Sinopharm engedélyezéséről még csak ennyi hír sincs, de az azzal oltottaknak jó hír, hogy ezt az oltóanyagot legalább az Egészségügyi Világszervezet (WHO) engedélyezte, így több európai országban is elfogadják, függetlenül attól, hogy az ezzel oltottak európai védettségi igazolványt nem kaphatnak.
A Sinopharmmal vagy Szputnyikkal oltott honfitársaink így jelenleg csak olyan országokba utazhatnak korlátozások nélkül, amelyekkel Magyarország különmegállapodást kötött, vagy amelyek külön szabályaik alapján ezt lehetővé teszik. A konzuli szolgálat aktuális tájékoztatása szerint különmegállapodást ezekkel az EU-tagállamokkal kötött Magyarország: Ciprus, Csehország, Horvátország, Szlovákia és Szlovénia. Vannak még uniós országok, amik különmegállapodás nélkül is elfogadják a Magyarországon használt keleti vakcinák közül legalább az egyiket - jellemzően a WHO által engedélyezett Sinopharmot. Ezek a szabályok bármikor változhatnak - jelenleg a kedvező járványhelyzet, a fertőzöttek alacsony száma az oka a lazaságnak -, így érdemes időben ellenőrizni az utazás előtt, de a külügyminisztérium konzuli szolgálatának tájékoztatása szerint jelenleg:
Szputnyikkal tehát az öt országon kívül, amivel a kormány különmegállapodást kötött, jelenleg Bulgáriába, Észtországba és Görögországba* lehet korlátlanul belépni, illetve azokba az országokba - Finnország, Hollandia, Litvánia, Románia, Spanyolország, illetve a légi úton érkezők kivételével Németország -, ahova jelenleg amúgy is korlátozások nélkül lehet belépni Magyarországról. Minden más EU-tagállamba csak akkor léphetnek be, amennyiben igazoltan átestek a betegségen, vagy saját költségükön elvégeztetnek egy antigén, vagy PCR tesztet - előbbinél jellemzően 48, utóbbinál 72 óránál nem régebbi teszt az elvárt.
Reményt csak az kínálhat, hogy az európai zöld útlevél bevezetésével az EU elvben lehetővé tette a tagállamoknak, hogy saját döntésük alapján más, az EU-ban nem engedélyezett vakcinákat is elfogadjanak.
Hogyan szerezhetik meg az európai védettségi igazolványt azok, akiket megfelelő vakcinával oltottak, igazoltan átestek a fertőzésen, vagy elvégeztették a megkövetelt teszteket? Az EU-s védettségi igazolvány papíralapon és digitálisan is megszerezhető. A papír alapú igazolványt a kormányablakoknál lehet igényelni, a digitálisat ügyfélkapus belépéssel elméletben az EESZT Lakossági portálján. Hogy ott hogyan, arról három nappal a védettségi igazolvány hatályba lépése előtt egyelőre semmilyen információval nem szolgálnak.
A digitális védettségi igazolvány a legszükségesebb információkat tartalmazza majd, így az igazolvány birtokosának nevét, születési dátumát, a kibocsátás dátumát és a vakcinával-védettséggel kapcsolatos releváns adatokat, illetve egy egyedi azonosítót. Adatvédelmi okokból ezeket az adatokat csak az igazolvány tartalmazza majd, az ellenőrzéskor ezekhez nem férnek hozzá a hatóságok, ők az igazolvány érvényességéről és hitelességéről kapnak csak visszaigazolást.
Pontosítás 13:38: Cikkünk eredeti változatából Görögország kimaradt.