![](https://assets.4cdn.hu/kraken/7mGnO5u9ubgGb8Oks.jpeg)
Orbán Viktor idei tusványosi beszédének legbizarrabb része nem a jelenről, még csak nem is a közeljövőről szólt, hanem egy emberöltővel tekintett előre, és a következő generációnak adott feladatot.
Azt mondta, hogy eljön majd az idő, amikor nem szabad beengedni Magyarországra az Európán kívülről származókat, akkor sem, ha a schengeni határon át jönnének. Szerinte addigra eljön az idő, hogy a nyugat-európai városok lakóinak több mint fele nem európai származású lesz, ezért itt lépéseket kell tenni, hogy a fajok keveredése ne történhessen meg. Elég világosan utalt arra, hogy eljöhet az idő, amikor nem azt kell nézni a határon, hogy valaki EU-s állampolgár-e, vagy jogszerűen tartózkodik-e az EU-ban, hanem azt, hogy milyen származású.
A jog és a születési státus szétválasztása a 20. század 40-es éveiben volt elterjedt irányzat Európában, akkor történt meg, hogy származási alapon tömegeket fosztottak meg jogaiktól. E logika mentén irtották ki a zsidókat a nácik által felügyelt területeken, de e logika alapján telepítettek ki magyarokat Csehszlovákiából a háború után, vagy éppen németeket Magyarországról. A logikának - még ha csak idegenrendészeti vonatkozásban is – Orbán szerint egy emberöltőn belül vissza kell térnie Közép-Európába.
A miniszterelnök szerint az európai fajok egymás között keveredhetnek, de Európán kívüliek az itteniekkel nem keveredhetnek. E cél megvalósításáért több gyereknek kell születnie, különben Magyarországot és a Kárpát-medencét „ellakják” előlünk.
Légy része a közösségünknek, segítsd az újság működését!
Kommentek
Közösségünk messze túlnyomó többségének jószándéka és minden moderációs igyekezetünk ellenére cikkeink alatt időről-időre a kollégáinkat durván sértő, bántó megjegyzések jelentek meg.
Hosszas mérlegelés és a lehetőségeink alapos vizsgálata után úgy döntöttünk, hogy a jövőben a közösségépítés más útjait támogatjuk, és a cikkek alatti kommentelés lehetőségét megszüntetjük. Közösség és Belső kör csomaggal rendelkező előfizetőinket továbbra is várjuk zárt Facebook csoportunkba, a Közértbe, ahol hozzászólhatnak a cikkeinkhez, és kérdezhetnek a szerzőinktől is.