![](https://assets.4cdn.hu/kraken/7QiX6KB9Jige1JopUs.jpeg)
A hátrányos helyzetű gyerekek egy része a digitális munkarend bevezetésével teljesen kiesett az oktatásból, ezért 25 tanoda és civil szervezet sürgeti a kormányt, hogy hozzon intézkedéseket az érdekükben.
Maruzsa Zoltán államtitkárnak címzett nyílt levelükben azt írják, sok családban, ha van is okostelefon, többen kénytelenek osztozni rajta, így képtelenség részt venni a távoktatásban. „Az országos kompetenciamérés 2017-es adataiból azt a következtetést lehet leszűrni, hogy a tanulók ötödéhez nem jut el a digitális távoktatás. Ha ennek csak a fele lenne valóban így, akkor is százezer olyan tanuló lehet az országban, aki hónapokra kiesik az oktatásból.”
Felidézik, hogy a Maruzsa által korábban javasolt szükségmegoldások szintén elérhetetlenek. A Digitális Jólét Pontok közül például több zárva van, de ha nyitva is vannak, sok gyerek nem fér hozzájuk megfelelő közlekedés és információ hiányában.
Ebben a cikkünkben mi is írtunk olyan iskoláról, ahol a gyerekek 15-20 százalékát képtelenek elérni, és az ételosztáshoz kapcsolódóan, papíron próbálják eljuttatni nekik a feladatokat. A levél írói szerint azonban ez „nem teszi lehetővé, hogy a gyerekek segítséget, vagy magyarázatot kérhessenek a pedagógusoktól, így aki számára csak ez a megoldás maradt, az is le fog maradni a tanulásban, de van, akihez még ilyen módon sem jut el semmilyen információ”.
Azt írják, civilek, cégek és magánszemélyek próbálnak segíteni a nehéz helyzetben levőkön, de valójában az állam feladata lenne egyenlő hozzáférést biztosítani az oktatáshoz.
Ezért arra kérik az államtitkráságot, hogy dolgozzanak ki válságkezelő akciótervet a hátrányos helyzetű gyerekek számára. Azt javasolják:
Az aláírók közt számos ismert, szegénységben élőkkel foglalkozó szervezetet találunk. A teljes lista: