![](https://assets.4cdn.hu/kraken/7q4gNtjEglfw1uV1Les.jpeg)
David Pressman, az USA magyarországi nagykövete szerdán néhány újságíróval találkozott, és ott szóba került az éppen Washingtonban zajló Demokrácia Csúcs, ahová a magyar kormányt nem hívták meg.
A külügyminisztérium a meghívás elmaradását annak tulajdonította, hogy a magyar kormány Donald Trump barátja, a tárca erről szóló közleményében így fogalmazott:
"Joe Biden nem szokta meghívni Donald Trump barátait. Magyarország sem a háború, sem a migráció, sem a gender ügyében nem ért egyet Biden elnök politikájával. Ezekben a kérdésekben Trump elnök úrral értünk egyet."
Pressman szerint ez félreértés, a meghívás elmaradása nem függ össze a korábbi vagy a mostani elnökhöz fűződő barátsággal, hanem sokkal inkább azzal, hogy egy ország kormánya mennyire elkötelezett a demokratikus értékek iránt. Egy példát is említett, ami alapján megkérdőjelezhető a magyar kormány elköteleződése a demokratikus értékek mellett:
"A magyar kormány nemrégiben újra meghosszabbította a veszélyhelyzetet, és ezzel a különböző veszélyhelyzetek már több mint 2547 napja érvényben vannak Magyarországon, és ezalatt a kormány rendeleti úton hozhat törvényeket, a magyar parlament kikerülésével."
Magyarországon régóta és sokféle válság- illetve veszélyhelyzet van, amelyek alkalmat adnak a kormánynak, hogy rendeleti úton is hozzon törvényeket, ne csak a parlamenten keresztül.
2016 márciusa óta folyamatosan érvényben van a "tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet", de ez alapján csak korlátozottan lehetett rendeletekkel kormányozni, például elrendelheti a kormány épületek felhúzását ott, ahol egyébként nem lehetne építkezni.
Aztán 2020-ban jött a járvány miatti veszélyhelyzet, ami nagyban kibővítette a rendeleti kormányzás lehetőségét. Ez azóta már nincs hatályban, de jött helyette a háborús- és a hozzá kapcsolódó energetikai veszélyhelyzet, amelyek továbbra is tág teret hagynak a rendeleti törvényhozásnak.
Tavaly például 267 kormányrendelet született veszélyhelyzetre hivatkozva, ez az összes tavalyi jogszabály 18,5 százaléka. Köztük volt a költségvetés jelentős átalakítása vagy az adózási törvények módosítása is.