![](https://assets.4cdn.hu/kraken/7ZB4zCvwJHhBv4eGs.jpeg)
„Orbán Viktor miniszterelnök szavait idézve jól láthatjuk, hogy a Puskás Ferenc Labdarúgó Akadémia alapítójaként, Makovecz Imre építészt 2006-ban kereste fel, hogy segítségét kérje egy nemes ügy, egy megbecsülésre és csodálatra méltó, különlegesen épített környezet megálmodásához.”
Ezzel indul az a 117 oldalas beszámoló, amelyben a felcsúti fociakadémia bemutatja, hogyan is dolgozott 2020-ban államilag kiemelt sportakadémiaként. A dokumentumokat egy év után a Nemzeti Adatvédelmi és Információs Hivatal bevonásával sikerült megkapnia a K-Monitornak a Honvédelmi Minisztériumtól. A tárca első alkalommal ugyanis nem teljesítette megfelelően a közérdekű adatigénylést, majd második alkalommal elutasította azt a dokumentumok érzékeny jellegére hivatkozva. Ekkor kérte a K-Monitor a NAIH-t, hogy vizsgálja meg, kiadhatók-e az adatok. Végül a tárca anonimizálva kiadta a kért dokumentumokat, a beszámolók követelményeit, a 2023-as felcsúti szerződést és a 2020., 2021. és 2022. évi akadémiai beszámolókat.
A kormány még 2019 novemberében találta ki, hogy a számos – olykor bőséges közpénzzel is támogatott – sportakadémia közül az egész hazai utánpótlás-nevelési rendszer egyfajta csúcsaként államilag kiemel néhányat. Ezzel a minőségi utánpótlás-nevelést megalapozó tehetséggondozást, felkészítést és versenyeztetést akarták elősegíteni. Természetesen az „állami cím” mellé újabb közpénz-milliárdokat is adtak. Mindez első körben egy négyéves időszakra szólt, ami pont idén fog lejárni, így egyelőre még kérdés, hogy 2025-től maradnak-e a kiemelt akadémiák. A kormány és főleg Orbán Viktor sporthoz és focihoz való hozzáállását ismerve, meglepő lenne, ha nem tartanák eredményesnek ezt a négyéves időszakot.
A kiemelt akadémiák listája nagyon rövid idő, mindössze két hónap alatt össze is állt. A labdarúgásnál a Fradi, a Debrecen, a Felcsút akadémiája mellé például a kisvárdai létesítmény is felkerült. Ez azért is említésre méltó, mert a méretét és múltját tekintve sem ér fel az lista többi szereplőjéhez, másrészt a belga Double Pass korábbi minősítése szerint itt nem folyik akadémiai szintű munka. Kiemelését egyedül földrajzi szempontok alapján lehet megmagyarázni: a város ukrán határhoz való közelsége miatt elvileg számos határon túli magyar fiatal fejlődhet modern körülmények között. Igaz, idővel sokkal inkább ukrán fiatalok képzőműhelye lett a kisvárdai akadémia, mint a helyi és határon túli magyaroké.
Visszatérve az államilag kiemelt akadémiákhoz, a cím mellé tehát nem kevés közpénzt is biztosított a kormány, ezért cserébe évente beszámolót kell készítenie az érintetteknek a pénz felhasználásról és az akadémián folyó sportszakmai munkáról. Az akadémiákkal kötött szerződéseket, az évente elkészített jelentéseket, sőt az egyes műhelyeknek juttatott közpénz mennyiségét is gyakorlatilag hétpecsétes titokként őrizte a kormány.
Annyira titkolták ezeket a dokumentumokat (szerződés és a felcsúti akadémia beszámolója), hogy amikor bő egy évvel ezelőtt a K-Monitor a Honvédelmi Minisztériumtól szerette volna kikérni az adatokat, a tárca arra hivatkozva tagadta meg a kérést, hogy ezzel veszélyeztetné a rendszer jövőbeli működését és a sportakadémiák megítélést. (Amit egyáltalán válaszként elküldtek, az nagyon kevés egzakt információt tartalmaz.)
Hasonló választ kapott a Nemzeti Adatvédelmi és Információs Hivatal is:
„Összességében a kért adatok kiadása veszélyeztetné a jogszabályi kötelezettség illetéktelen, külső befolyástól mentes ellátását, a miniszter általi döntéshozatalt, az akadémiai rendszer folyamatos működését, valamint torzíthatja a sportakadémiai rendszer megítélését a komplex háttér ismeretének hiányában.”
A felcsúti akadémiával kötött keretszerződés mellett az akadémia által készített 2020-2021-2022-es beszámolókat, illetve azok követelményeit is megküldte a honvédelmi tárca a K-Monitornak.
Légy része a közösségünknek, segítsd az újság működését!