![](https://assets.4cdn.hu/kraken/7XjCLH9O5zHv1KZt3s.jpeg)
A szélsőségesekről és a terroristákról nyilvántartott listára tette Alekszej Navalnij orosz ellenzéki politikust az orosz pénzügyi felügyelet (Roszfinmonitoring).
A vonatkozó jogszabály szerint a Roszfinmonitoring lajstromán szereplő, terrorista és szélsőséges tevékenységet folytató személyek bankszámláit befagyasztják, és az érintettek legfeljebb havi 10 ezer rubelt (mostani árfolyamon kb. 40 ezer forintot) vehetnek fel maguknak és a jövedelemmel nem rendelkező hozzátartozóiknak.
A nyilvántartása bekerült Navalnij nyolc volt munkatársa is:
Zelenszkijt tavaly áprilisában 2 év börtönre ítélték szélsőséges tevékenységre való felhívás címén. Az FBK-t és a Navalnij Törzsei Mozgalmat korábban szélsőséges szervezetnek minősítették és betiltották Oroszországban.
Január 14-én Leonyid Volkov, a regionális Navalnij-törzsek hálózatának volt koordinátora és Ivan Zsdanov, az FBK korábbi vezetője került be a Roszfinmonitoring szélsőséges és terrorista nyilvántartásába. Az orosz Nyomozó Bizottság (SZK) tavaly szeptember 28-án indított büntetőeljárást Navalnij, Volkov, Zsdanov és mások ellen, szélsőséges közösség létrehozása és vezetése miatt. Ezen a címen 10 évig terjedő börtönbüntetés szabható ki.
Alekszej Navalnijt azzal vádolta meg az SZK, hogy az FBK megalapításával szélsőséges közösséget hozott létre és irányított, valamint arra bátorította a polgárokat, hogy a hatóságokkal nem egyeztetett gyűléseken vegyenek részt.
A nyomozók szerint Navalnij legkésőbb 2014-ben alapította meg az FBK „szélsőséges közösséget”, amit Volkovval és Zsdanovval együtt vezetett. A közösség működésének biztosítására a vádlottak nyolc nonprofit alapítványt és kereskedelmi szervezetet hoztak létre. 2017-ben megalapították a Navalnij Törzsei társadalmi mozgalmat.
Az SZK szerint a „szélsőséges csoport” tevékenysége „az államhatalom szervei és az általuk folytatott politika lejáratására, a régiókban kialakult helyzet destabilizálására, a lakosság körében tiltakozó hangulat keltésére, az erőszakos hatalomváltást szükségesnek tartó közvélemény kialakítására, tömeges zavargásokba torkolló tiltakozó akciók szervezésére és lebonyolítására irányult”.
Ennek érdekében nem engedélyezett gyűléseket tartottak, ahol szélsőséges és terrorista tevékenységekre szólítottak fel és egyéb bűncselekményeket követtek el – állítja a nyomozó bizottság.
A Kreml egyik legélesebb bírálójaként számon tartott Navalnij most a 2,5 éves szabadságvesztését tölti a Vlagyimir megyei Pokrovban. Gazdasági bűncselekmény miatt kiszabott, de felfüggesztett szabadságvesztését azért kell leülnie, mert az orosz Szövetségi Büntetés-végrehajtási Szolgálat (FSZIN) szerint sorozatosan megsértette a feltételes szabadlábra helyezés előírásait.
A Dozsgy független orosz online televízió híroldalán közölte, hogy a Salt Lake Cityben megrendezett Sundance fesztiválon lesz a CNN Films és a HBO Max Navalnijról készített dokumentumfilmjének világbemutatója. A Daniel Roher rendezte film titokban készült az orosz politikus tavalyelőtti megmérgezéséről, berlini kórházi kezeléséről és hazatéréséről. A projekt, aminek a létezését január 13-án hozták először nyilvánosságra, az ismertető szerint azt is bemutatja, ahogy Hriszto Grozevvel, a Bellingcat oknyomozó portál újságírójával együtt Navalnij leleplezi az orosz Szövetségi Biztonsági Szolgálat (FSZB) egyik emberét, aki óvatlanul elismerte, hogy részt vett a merényletben.
Navalnij 2020. augusztus 20-án kórházba került Omszkban, miután rosszul lett a Tomszk-Moszkva repülőjáraton. A mentőkórházból hozzátartozói kérésére Berlinbe vitték. Német, francia és svéd laboratóriumi eredmények szerint Novicsok típusú harci idegmérget találtak a szervezetében. Navalnij pedig személyesen Putyint vádolta meg a merénylet elrendelésével.
A Vegyifegyver-tilalmi Szervezet (OPCW) 2020. október 6-án kiadott nyilvános jelentésében azt írta: vizsgálata „megerősítette”, hogy Navalnij vér- és vizeletmintáiban olyan kolinészteráz-gátló anyag biomarkereit találták meg, aminek a szerkezeti jellemzői hasonlók a vegyifegyver-tilalmi egyezmény függelékébe 2019 novemberében felvett, az 1.A.14 és az 1.A.15 jegyzékhez tartozó méreganyagokéhoz, de a konkrét kolinészteráz-gátló a szerződés függelékében nem szerepelt.
Moszkva azt állította, hogy a politikus szervezetében Oroszországban még nem volt méreg, és az európai jogsegélyegyezmény alapján többször is vizsgálati eredményeket követelt Berlintől, Párizstól, Stockholmtól és az OPCW-től, de ezeket eddig nem kapta meg. Az orosz külső hírszerzés (SZVR) parancsnoka szerint provokáció történt, amivel Moszkva lejáratása mellett az alkotmánymódosításról kiírt tavalyi népszavazást és az idei parlamenti választást próbálták megzavarni. (MTI)
Kommentek
Közösségünk messze túlnyomó többségének jószándéka és minden moderációs igyekezetünk ellenére cikkeink alatt időről-időre a kollégáinkat durván sértő, bántó megjegyzések jelentek meg.
Hosszas mérlegelés és a lehetőségeink alapos vizsgálata után úgy döntöttünk, hogy a jövőben a közösségépítés más útjait támogatjuk, és a cikkek alatti kommentelés lehetőségét megszüntetjük. Közösség és Belső kör csomaggal rendelkező előfizetőinket továbbra is várjuk zárt Facebook csoportunkba, a Közértbe, ahol hozzászólhatnak a cikkeinkhez, és kérdezhetnek a szerzőinktől is.