![](https://assets.4cdn.hu/kraken/7nNcFdDj96m2eKQts.jpeg)
Az egyházak véleményét is figyelembe vette a kormány a szociális törvény módosításakor, mondta Veres András, a Magyar Katolikus Püspöki Konferencia elnöke a Katolikus Rádióban.
„Nemcsak nekünk, katolikusoknak volt ez a véleményünk, ami végül is bekerült a törvénytervezetbe, hanem más keresztény felekezeteknek, gondolok itt a reformátusokra, evangélikusokra, azonos véleményt képviseltünk, együttesen képviseltük.”
Mielőtt rátért volna a kormánnyal való egyeztetésre, Veres arról beszélt, hogy az egyház csakis állami támogatással tudja segíteni azokat az időseket, akiket a rokonaik nem tudnak ellátni. „Hiszen más bevételi forrásunk nincsen.”
A beszélgetés múlt hétfőn hangzott el a rádióban - most azért került elő, mert megosztotta a szociális ügyekért felelős államtitkár -, majd csütörtökön kiderült, hogy fideszes javaslatra belenyúlnak az eredetileg tervezett módosításba, és finomítják az egyházak felelősségét.
A javaslat felelősségi sorrendet határoz meg abban, hogy kinek a dolga a szociális biztonság megteremtése. Az eredeti terv szerint első helyen állt az egyén, utána jöttek a hozzátartozók, majd az önkormányzatok, a karitatív szervezetek, és végül az állam. Az átírt módosítóban az egyén, a hozzátartozók és az önkormányzat után már nem a karitatív szervezetek következnek, hanem rögtön az állam. Ezután írták bele egy újabb pontba, hogy az állam és az önkormányzatok együttműködnek egyházi és civil szervezetekkel.
Veres nem mondta ki egyértelműen, hogy ez volt-e a javaslatuk, ami bekerült a tervezetbe.
A püspöki kar elnöke, anélkül, hogy kimondta volna a nevét, üzent Székely János szombathelyi megyéspüspöknek is, aki november 4-i posztjában kritizálta a törvényt.
Mivel a püspöki konferencia már az előkészítés során véleményezhette a törvényt, „és sikerült is megállapodásra jutni”, Veres nem értette, hogy „az egyik püspökatya nyílt levelet fogalmazott meg akkor, amikor már a megegyezés megtörtént”.
„De sajnos úgy tűnik, hogy a kommunikációs hiányosságok még körünkben is fennállnak.”Székely arról írt, hogy a szociális biztonság kérdését csak „nagy körültekintéssel” szabad az államnál alsóbb szintekre bízni, hiába ért egyet az alapelvvel. Szerinte az egyén sokszor „mentális helyzete, krízisállapot, szegénység vagy iskolázatlanság miatt” képtelen megoldani a problémáit, a rokonoknak óriási anyagi nehézséget jelent otthon ápolni valakit, az önkormányzatok pedig csak annyira vonhatók be, amennyire részesülnek a befizetett adókból.
A megyéspüspök kérte, hogy fogalmazzák bele a törvénybe, milyen feltételeket biztosít az állam, és egyeztessenek a szociális szakemberekkel, karitatív szervezetekkel.
Az újabb körös módosításban a felelősségi sorrend után szerepel, hogy az állam biztosítja a szociális rendszer kereteit.
Kommentek
Közösségünk messze túlnyomó többségének jószándéka és minden moderációs igyekezetünk ellenére cikkeink alatt időről-időre a kollégáinkat durván sértő, bántó megjegyzések jelentek meg.
Hosszas mérlegelés és a lehetőségeink alapos vizsgálata után úgy döntöttünk, hogy a jövőben a közösségépítés más útjait támogatjuk, és a cikkek alatti kommentelés lehetőségét megszüntetjük. Közösség és Belső kör csomaggal rendelkező előfizetőinket továbbra is várjuk zárt Facebook csoportunkba, a Közértbe, ahol hozzászólhatnak a cikkeinkhez, és kérdezhetnek a szerzőinktől is.