![](https://assets.4cdn.hu/kraken/7bm3jW9fbQjC12JkLs.jpeg)
Mint reggel a KSH adatai alapján megírtuk, az első negyedévben 1728 milliárdos mínuszt sikerült összehoznia a költségvetésnek, ami a magyar gazdaság által megtermelt érték közel 10 százaléka. Ez gyakorlatilag azt is jelenti, hogy a kormányzati szektor ilyen értékű nettó hitelfelvétellel zárta az első három hónapot.
Végignézve a statisztikai hivatal adatbázisát, kiderült, ami már ránézésre sejthető volt: abszolút értékben ez történelmi rekordot jelent, korábban még soha nem volt ezermilliárdot meghaladó első negyedéves állami hitelfelvétel - ami különösen annak fényében figyelemreméltó, hogy egyrészt tavaly volt választási év, másrészt mióta 2010-ben hatalomra került Orbán, három évben csökkenteni is tudta az állami hitelállományt az év első három hónapjában. A grafikonon azonban az is látszik, hogy GDP-arányosan nem ez a legrosszabb évkezdet: ebben az évezredben (a KSH adatbázisában 1999-ig visszamenőleg találtunk adatokat) kétszer is kezdte ennél rosszabbul az évet a magyar állam.
Méghozzá 2005-ben és 2006-ban, amikor a GDP 15,4 és 11,8 százalékát érte el az első negyedéves nettó hitelfelvétel. Történetesen ez az a két év volt, amelyről a 2006 őszén napvilágra került őszödi beszédben Gyurcsány Ferenc azt mondta: "Elkúrtuk. Nem kicsit, nagyon (...) Végighazudtuk az utolsó másfél-két évet. Teljesen világos volt, hogy amit mondunk, az nem igaz. Annyival vagyunk túl az ország lehetőségein, hogy mi azt nem tudtuk korábban elképzelni". Abban a két évben végül a GDP 7,1, majd 9,4 százalékával nőtt az állam adóssága. Orbán Viktornak most a - tavaly júliusban elfogadott, majd decemberben átírt, végül idén márciusban kissé ismét módosított - költségvetés szerint 3,9 százalékon kellene tartania a hiányt.