![](https://assets.4cdn.hu/kraken/7mu036dikGkIZwNxs.jpeg)
Az elmúlt öt évben így alakult az államháztartási egyenleg februárban, illetve az első két hónapjában Magyarországon:
Látható, hogy a februári és az első kéthavi egyenleg is minden eddiginél nagyobb mínuszt mutat. A deficit két hónap alatt elérte az eredeti költségvetési hiánycél 67,75 százalékát, vagyis több mint kétharmadát.
A Pénzügyminisztérium ezek után A kormány fokozatosan csökkenti a költségvetési hiányt címmel adta ki a februárról szóló gyorsjelentést.
A januári 54,4 milliárdos többlet után februárban 1758,4 milliárd forintos mínusz jött össze. Naponta 47,6 milliárd, óránként nagyjából 1 984 843 391 forintos deficitet termelt a magyar állam a múlt hónapban. Vagy ahogy a pénzügyminisztérium írja: „A költségvetés a válságokban is helytállt”.
És akkor nézzük a számokat: február végéig az államháztartás központi alrendszere 1704 milliárd forintos hiánnyal zárt, a központi költségvetés hiánya ennél is nagyobb, 1759,5 milliárd forintos volt, az elkülönített állami pénzalapok 79 milliárd forintos többletet, míg a társadalombiztosítás pénzügyi alapjai 23,5 milliárd forintos hiányt produkáltak.
Február végéig nyugellátásokra 1420,7 milliárd forintot fordítottak (tavaly 1279,28 milliárdot, a növekedés 11 százalékos).
Gyógyító-megelőző ellátásra 386,3 milliárd forint ment el, ami a tavalyi 365,84 milliárdnál mindössze 5,6 százalékkal több.
Kamatkiadásokra 855,4 milliárd forintot fordítottak, tavaly ez az összeg mindössze 386,28 milliárd forint volt (a különbséget a PM közleménye szerint jórészt az indokolja, hogy egyes Prémium Magyar Állampapír-sorozatok „kamatfizetési időpontja az első negyedévben esedékes, a lakosságnak kifizetett kamatkiadások jelentős növekedést mutattak februárban”).
A PM szerint a februári költségvetési képet „nagyban árnyalja, hogy az áfa-bevételek szezonalitása miatt február hónapban rendszerint több százmilliárd forinttal alacsonyabb bevétel képződik, mint egy átlagos hónapban” (mivel az előző év negyedik negyedéves bevallásához kapcsolódó áfakiutalásokat jellemzően ilyenkor térítik vissza). Ez persze nem magyarázza, hogy az idén februári hiány miért volt magasabb 27 százalékkal a tavaly februárinál – hiszen ez az áfajelenség akkor is jelentkezett.
A Pénzügyminisztérium közleménye így zárul: „a kormány elkötelezett a hiány és az adósság csökkentése mellett. A fenntartható gazdasági növekedés érdekében a kormány a következő években 3 százalék alá csökkenti a költségvetési hiányt. Így a hiány mértéke az idei évben 4,5 százalék, jövőre 3,7 százalék, 2026-ban pedig 2,9 százalék lehet”. A hatályos költségvetési törvény szerint egyébként idén kellene a deficitet erre a 2,9 százalékra levinni.