![](https://assets.4cdn.hu/kraken/7iTb6tiiULlGN1CZs.png)
Emir Kusturica szerb filmrendezőről régóta tudni lehetett, hogy putyinista, ezért az önmagában nem volt meglepő, hogy kedden a Kremlben fogadta Vlagyimir Putyin orosz elnök. 2012-ben, a harmadik elnökválasztás utáni beiktatásán már díszvendég volt, majd azok után, hogy nyilatkozatban támogatta a Krím törvénytelen elfoglalását, az orosz elnök a Barátságrenddel tüntette ki az egykori kultrendezőt. Azt pedig idén februárban mi is megírtuk, hogy Szergej Sojgu hadügyminiszter felkérésére Kusturica lett az orosz hadsereg színházának főrendezője.
Ami azonban kedden a Kremlben zajlott a kamerák kereszttüzében, az ehhez képest is vad volt.
Kusturica először köszönetet mondott Putyinnak a „személyes történelmi igazságtételért”, vagyis az Ukrajna ellen indított háborújáért, amiről azt mondta, hogy a szlávság ilyet még nem látott. Utána arról beszélt, eléggé zavarosan, hogy Bandera, a szélsőséges ukrán politikus horvát hívei 230 ezer szerbet rúgtak ki Horvátországból.
Kusturica ezután kendőzetlenül tért át a lényegre. Arról kezdett beszélni, hogy filmet szeretne rendezni három klasszikus orosz irodalmi műből, illetve szerzőről. Egy, a pályafutását megkoronázó triptichont. Egy Dosztojevszkijről szólna, egy humoros darab Gogol művei alapján készülne, a harmadikat pedig Tolsztoj Kozákokja alapján forgatná le. Sőt van egy három plusz egyedik terve is, ez a kortárs Jevgenyij Vodolazkin Laurus című regényének adaptációja lenne.
Kusturica arról beszélt, hogy a karrierjének ilyen módon való lezárása egybeesne a Putyin-féle új világ hajnalával. A körbeudvarolt Putyin ezek után biztosította a rendezőt arról, hogy túl korai a karrierjének végéről beszélni, és még legalább annyi mindent fog létrehozni mint eddig.