![](https://assets.4cdn.hu/kraken/7lft8Sge5R9Cvwcds.jpeg)
A „háborús infláció” kifejezés lett a kormányzati kommunikáció új terméke, Orbán Viktor a péntek reggeli rádióinterjújában is elmondta sokszor, hogy az árak az orosz-ukrán konfliktus miatt szabadultak el itthon is.
A háborúnak egészen biztosan köze van az áremelkedéshez, ha nem is teljesen fogható erre. Magyarországon már az orosz invázió, sőt a koronavírus előtt is tartósan magasabb volt a pénzromlás üteme, mint az EU-s átlag. 2021 őszén, augusztustól novemberig, tehát a háború előtt, az egész EU-ban nálunk volt a legmagasabb az infláció. Elemzők szerint az áremelkedésekben fontos szerepe volt annak, hogy a kormány nagy mértékű osztogatást folytatott a választásokra készülve, miközben a forint is gyengült.
És ha a magas infláció nem lenne elég, Nagy Márton gazdaságfejlesztésért felelős miniszter szerint már jobban kell félni a recessziótól.
Mi az ábra? című sorozatunk első részben a regionális valutákhoz képest is feltűnően rossz bőrben lévő forinttal foglalkoztunk, a másodikban azzal, hogy úgy hajtjuk az autókat, mintha nem lenne az egekben az üzemanyagár a világban, a harmadikban pedig Rétvári Bence állítását néztük meg, hogy valóban a kormányzati járványkezelés sikerét mutatja-e a magyarországi többlethalálozási adat.
Kommentek
Közösségünk messze túlnyomó többségének jószándéka és minden moderációs igyekezetünk ellenére cikkeink alatt időről-időre a kollégáinkat durván sértő, bántó megjegyzések jelentek meg.
Hosszas mérlegelés és a lehetőségeink alapos vizsgálata után úgy döntöttünk, hogy a jövőben a közösségépítés más útjait támogatjuk, és a cikkek alatti kommentelés lehetőségét megszüntetjük. Közösség és Belső kör csomaggal rendelkező előfizetőinket továbbra is várjuk zárt Facebook csoportunkba, a Közértbe, ahol hozzászólhatnak a cikkeinkhez, és kérdezhetnek a szerzőinktől is.