![](https://assets.4cdn.hu/kraken/7xny9t5egR0MWGLVs.jpeg)
Új, millenniumi városközpontot hozna létre a kormány Rákosrendezőnél. A sajtóban korábban „mini-Dubajként" emlegetett beruházás részleteiről Lázár János építési és közlekedési miniszter tartott hétfőn sajtótájékoztatót.
Lázár a népi-urbánus ellentét meghaladására játszva rögtön azzal indított, hogy bizonygatta, a főváros fejlesztése annak ellenére is szívügye a kormánynak, hogy a miniszterek többsége vidéki politikus. Még úgy is indokoltnak tartja a városfejlesztést, hogy az uniós csatlakozás óta Budapest fejlődött a legtöbbet a magyar települések közül, ráadásul az uniós fejlettségi szint 156 százalékát is elérte, mondta.
Lázár Andrássy Gyuláék óta nem látott mértékben gondolkodik. Az új millenniumi városközpontot a 130 hektáros Rákosrendezőnél képzeli el, a 19. századi városfejlesztés szimbólumának számító Andrássy út meghosszabbításaként.
Lázár azt mondta, hogy tervét támogatta a kormány, azonban a megvalósításához Orbán Viktor feltételeket szabott:
A munkát feltárással kell kezdeni, mert a helyszín szennyezett. Lázár szerint a 130 hektárból körülbelül 35-re lesz csak szükség a kötöttpályás közlekedés fenntartásához, így 95 hektár marad a konkrét beruházásra. Ebből 60-65 hektárt építenének be, 20-25 hektáron pedig közparkot hoznának létre. A síneket lefednék, így a zöldfelület egy része a vasúti pálya fölé kerülne.
A fejlesztésre körülbelül 1 milliárd eurót költene a magyar kormány, 5 milliárd eurót pedig magánszektorból érkező befektető adna. Utóbbit államközi szerződés megkötése után választanák ki. Ezekbe a költségekbe azonban nincsen beleszámolva a repülőtérre vezető gyorsvasúti pálya kiépítése, amit Lázár szintén szívesen megvalósítana.
Lázár a befektető személyére vonatkozó kérdésre azt válaszolta, sem megerősíteni, sem cáfolni nem tudja, hogy az tényleg a Burdzs Kalifát építtető arab üzletember, Mohamed Alabbar lesz-e.
Lázár elmondta, hogy a fejlesztés első lépése a terület rehabilitációja lesz, azt követi az államközi szerződés megkötése. Ha ez a kettő megvalósult, a kormány megkezdi a tárgyalásokat a főváros és az érintett két kerület vezetőivel. A tárgyalásokat a kormány részéről Lázár vezeti majd, aki erre szabad kezet kapott Orbántól.A projekt pontosabb menetrendjéről csak annyit árult el Lázár, hogy a befektetővel történő megállapodáshoz legalább fél évre szükség van, így 2024 második felében várható további előrelépés. Megállapodás esetén viszont 3-4 éven belül meg kell valósulnia a fejlesztésnek, ugyanis a kormány intenzív lefolyású projektben gondolkozik.
A kiszivárgott tervekben felhőkarcoló, meghosszabbított metró és villamosvonal-összekötés is szerepelt. Lázár azt mondta, ezek közül csak a földalatti meghosszabbítása eldöntött. A zuglói és angyalföldi villamosvonalak összekötése egyelőre nincsen benne a tervekben, de megfontolják a megvalósítását.
Szintén nyitott kérdés, hogy lesz-e rákosrendezői felhőkarcoló. A kiszivárgott tervek egy 220-240 méteres toronyról szóltak, de Lázár szerint a kérdésről még vitázni fognak. Szerinte egyébként nincs szüksége Budapestnek további felhőkarcolókra, a lágymányosi Mol-tornyot pedig továbbra is hibás beruházásnak és tájsebnek tartja.
A terv részleteiről még annyit árult el, hogy a területen 20-30 ezer új parkolóhely is létrejönne, ami rendezné a környék parkolási gondjait. Szerinte a beruházás a budapestiek érdekeit szolgálná, hiszen világszintű attrakciót hozna létre, ami további 10 millió turistát csábíthatna Budapestre.
Egyedül attól fél, hogy a város képes lesz-e elviselni az óriási tömeget. A nyugat-európai nagyvárosok tapasztalatai ugyanis azt mutatják, egy idő után elfogy a helyiek turistákkal kapcsolatos türelme.
Zárásként Lázár azt is elmondta, hogy a Déli és a Nyugati pályaudvart összekötő vasúti alagút terve végleg lekerült a napirendről. A kormány prioritása helyette a Budapestet elkerülő V0-ás vasúti körgyűrű megépítése.