![](https://assets.4cdn.hu/kraken/80DTzwRj9qGj1AamPs.jpeg)
Magyarország elleni jelentős utazási korlátozások és a Magnyickij-törvény egyes, magyar politikusokkal szembeni alkalmazása is terítéken van az Egyesült Államokban, miután David Pressman nagykövet visszautazott Washingtonba, hogy Antony Blinken külügyminiszterrel és a Fehér Ház Nemzetbiztonsági Tanácsának vezetőivel konzultáljon az amerikai-magyar kétoldalú kapcsolatokról. A Magnyickij-törvény értelmében korrupció és emberi jogok megsértésében bűnös külföldi döntéshozókkal szemben vezethetnek be beutazási tilalmat az USA-ba.
Az esetleges korlátozásokról Ben Cardin, a Szenátus külügyi bizottságának elnöke adott ki közleményt a Pressmannal való megbeszélés után.
„Súlyos aggodalmaim vannak a jelenlegi magyar kormány iránya miatt, melynek tagjai rendszeresen olyan módon támadják Biden elnököt és Pressman nagykövetet, aminek elképzelhetetlennek kellene lennie egy amerikai szövetségestől. A Biden-adminisztrációnak meg kell vizsgálnia, hogy Magyarország valóban olyan megbízható partner-e, hogy megérdemli a vízummentességi programban való részvételt – és a korrupció mértékét tekintve, hogy helyénvaló-e szankciókat kezdeményezni a globális Magnyickij-törvény alapján”
– áll Cardin közleményében.
A befolyásos demokrata párti szenátor volt az, aki néhány napja, miután Magyarország utoljára maradt a svéd NATO-csatlakozás ratifikálásával, arról beszélt, hogy „Orbán Viktor a NATO legmegbízhatatlanabb tagja”. Cardin mostani közleményében szintén kitér a NATO-bővítés, valamint Ukrajna európai uniós támogatásának akadályozására, noha utóbbitól csütörtökön végül az erőteljes nemzetközi nyomás után elállt a magyar kormány.
A szenátusi bizottság elnöke emellett a szuverenitásvédelmi törvényt és a közleménye napján, február elsején induló Szuverenitásvédelmi Hivatalt emelte ki hangsúlyosan, megállapítva, hogy "a demokratikus normák folyamatos eróziója" továbbra is nagyon aggasztó. A szuverenitásvédelmi törvény szavai szerint „közvetlen támadást jelent az újságírók, a civil társadalom, a politikai szereplők jogai és mindenki ellen, aki bírálja az Orbán-rezsimet. A drákói törvény mindentől különbözik, amit egy modern demokráciában láthatunk”.
A nagyköveti találkozó kontextusa alapján lehetséges, hogy a Magyarországgal és kormányzati politikusokkal szembeni korlátozások bedobása nem pusztán privát ötlet. Szijjártó Péter már 2021-ben is beszélt arról, hogy az amerikai kormány a globális Magnyickij-törvénnyel tilthat ki magyar politikusokat az Egyesült Államokból, a magyar külügyminiszter ezt akkor azzal tálalta, hogy az Egyesült Államok így akar beavatkozni a magyar választásokba.
A 2016-ban elfogadott Magnyickij-törvény alapján az Egyesült Államok vízumtilalmat rendelhet el, pénzügyi eszközöket fagyaszthat be és más büntetőintézkedéseket hozhat törvénysértéseket elkövető külföldi állami tisztviselők ellen, akár olyan kormánytagok ellen is, akik jelentős korrupciót követnek el. Ezt a törvényt alkalmazták korábban Bojko Boriszov volt bolgár miniszterelnök ellen is.
Ha Magyarország kikerülne az amerikai vízummentességi programból is, 2008 után ismét csak érvényes vízummal lehetne Amerikába utazni. Most 90 napra lehet vízum nélkül az Egyesült Államokba utazni, ehhez egy úgynevezett elektronikus utazási engedélyezési rendszerben kell regisztrálni.
Tavaly augusztusban már bevezettek egy korlátozást a vízummentességi programban Magyarországgal szemben: akkor a kettős állampolgárság, illetve az egyszerűsített honosítási eljárás okozta biztonsági aggályokra hivatkozva kettőről egy évre rövidítették az engedélyezés után a beutazás lehetséges időpontját. A vízummentességi programban negyven ország vesz részt, ez a korlátozás egyedül a magyar állampolgárokat érintette. Ha a vízummentesség teljesen megszűnne, az ennél sokkal súlyosabb visszalépést jelentene, és Magyarország egy másik körbe kerülne.