![](https://assets.4cdn.hu/kraken/6y229eD2qELqDV8Hs.png)
Bár az Orbán-rendszer iránt egyre nő az érdeklődés nyugaton, de még így is ritkaság, ami az elmúlt 24 órában történt. A világ vezető napilapjának címlapján és a világ egyik legolvasottabb online hírportálján is Magyarország lett a vezető anyag.
A New York Times cikke a 2010-es választási győzelemmel kezdi, és végigveszi a jogállam leépítése, illetve a Putyinhoz való közeledés itthon már untig ismert lépéseit. Ami figyelemre méltó újdonság, hogy részletesen tárgyalják a miniszterelnök környezetének látványos gazdagodását, és azon belül is a Tiborcz Istvánt érintő OLAF-vizsgálatot.
Hivatkoznak a Direkt36 által közzétett hangfelvételre, amelyből kiderül, hogy a miniszterelnök vejének korábbi cége már másfél évvel azelőtt feltűnt egy nagy értékű projektben, hogy az arról szóló pályázatot egyáltalán kiírták volna. Idézik a Korrupciókutató Központ tanulmányát is, amely szerint Orbán Viktorhoz szorosan kötődő üzletemberek, Tiborcz, Mészáros, Habony, Garancsi és Simicska 2010 és 2016 között az állami és uniós források 5 százalékát nyerték el, mintegy 2,5 milliárd euró értékben.
Ez már akkora összeg, ami Amerikából is látszik.
A Guardianben két hosszabb cikkel támasztották ki a címlapot uraló Orbán-fejet. Az első kifejezetten arról szól, hogyan nyertek milliárdokat az uniós adófizetők pénzéből Orbánhoz köthető vállalkozók. Említik a felcsúti kisvasút körüli problémákat, illetve az Átlátszó becslését, amely szerint a Mészáros-cégek bevételeinek négyötöde az EU-ból érkezik. Mészáros nem válaszolt a Guardiannek, ezért reakcióként
azt a legendás nyilatkozatát idézték, hogy a sikerét a Jóistennek, a szerencsének és Orbán Viktornak köszönheti.
A cikk kitér a 4-es metró ügyében indított OLAF-vizsgálatra, amely a 2010 előtti és utáni kormányok felelősségét egyaránt felveti, és amely miatt az uniós támogatások visszafizetését javasolták. Ez azonban máig nem történt meg, a Guardian uniós forrásai szerint Brüsszelben még a magyar ügyészség döntésére várnak. Ezután a cikk ráfordul az újabb OLAF-vizsgálatra: Tiborczra és az Eliosra.
A másik guardianes anyag arra fókuszál, hogy az EU-n belül megint felerősödtek azok a hangok, amelyek az uniós támogatások szigorúbb ellenőrzését követelik - különös tekintettel Magyarországra. Ingeborg Grässle, az EU költségvetési ellenőrző bizottságának elnöke szerint erősíteni kell a kontrollt, mert a magyar miniszterelnök körüli oligarchák „pénztárgépnek” használják az Európai Uniót.
A néppárti, tehát a Fidesszel egy frakcióban ülő Grässle által vezetett bizottság többek között Felcsútot is érintő látogatása során azt találta, hogy a közbeszerzések 36 százalékában egyetlen induló volt a pályázaton. (A kormány szerint ez az arány tavaly már „csak” 26 százalék volt.)
Magyarország a következő hét évben 25 milliárd eurót kaphat Brüsszelből, amellyel a közösség egyik legnagyobb haszonélvezői maradunk az egy főre jutó támogatásokat nézve. Egyes uniós képviselők azonban egyre jobban aggódnak, hogy Orbán családtagjai, barátai és támogatói nyerik el ezek jelentős részét - írja a Guardian.
Ezzel a problémával nem vagyunk egyedül, de nálunk különösen szembeszökő az uniós támogatások lelkes felhasználása és a Brüsszelt megállítani akaró, azt a szovjet megszállókhoz hasonlító Orbán szólamai közti ellentmondás.
A két nagy világlap cikkei után az európai döntéshozók kedvenc reggeli olvasmánya, a Politico hétfői hírlevele a Direkt36 múlt heti tényfeltárását ismerteti, amely szerint megint nagyértékű EU-támogatást kapott Orbán testvérének cége.
De megemlítik az Elios elleni vizsgálatot is - ez, úgy látszik, már magától értetődik. Tiborcz István jó úton jár, hogy az EU rossz támogatási politikájának és kormányközeli korrupciónak világszerte ismert szimbóluma legyen.
Kommentek
Közösségünk messze túlnyomó többségének jószándéka és minden moderációs igyekezetünk ellenére cikkeink alatt időről-időre a kollégáinkat durván sértő, bántó megjegyzések jelentek meg.
Hosszas mérlegelés és a lehetőségeink alapos vizsgálata után úgy döntöttünk, hogy a jövőben a közösségépítés más útjait támogatjuk, és a cikkek alatti kommentelés lehetőségét megszüntetjük. Közösség és Belső kör csomaggal rendelkező előfizetőinket továbbra is várjuk zárt Facebook csoportunkba, a Közértbe, ahol hozzászólhatnak a cikkeinkhez, és kérdezhetnek a szerzőinktől is.