![](https://assets.4cdn.hu/kraken/6lsyXrcD1cCoCO8Cs.jpeg)
Jogi szempontból nem korrekt azt állítani, hogy a Kreml megtagadta a kegyelmet az Oroszországban terrorizmus címén 20 évre elítélt Oleh Szencov krími ukrán rendezőtől, mert az érintett nem nyújtott be erre vonatkozó kérést – mondta Dmitrij Peszkov orosz elnöki szóvivő újságíróknak.
Peszkov a börtönben több mint 90 napja éhségsztrájkoló Szencov unokatestvérének, Natalja Kaplannak egy, az ukrán sajtóban kedden megjelent nyilatkozatára reagált, ami szerint a Kreml elutasította az elítélt anyja által Vlagyimir Putyin orosz elnökhöz intézett kegyelmi kérvényt.
„Tudják, van egy hatályos jogrend, amivel kapcsolatban a »megtagadni a kegyelmet« kifejezés használata talán jogi szempontból nem helyes, mert (közvetlenül az elítélttől) nem érkezett kegyelmi kérvény” – mondta a szóvivő, akinek a témához nincs hozzáfűzni valója.
A TASZSZ hírügynökség szerint a 42 éves Szencov anyja a folyamodványára azt a választ kapta az orosz elnöki hivataltól, hogy a kegyelmezési eljárás elkezdéséhez az erre vonatkozó kérést magának az érintettnek, nem pedig a meghatalmazottjainak kell benyújtaniuk. A Kremlből érkezett tájékoztatás szerint az összes erre vonatkozó anyag, beleértve a rokonok által megfogalmazott kegyelmi kérvényeket, annak az orosz régiónak a kormányzójához kerül előzetes mérlegelésre, amelyikben az elítélt a büntetését tölti, amennyiben a dokumentumok megfelelnek.
Szencovot 2015. augusztus 15-én az észak-kaukázusi körzeti katonai bíróság 20 év szabadságvesztésre ítélte azzal az indokkal, hogy „terrorcsoportot” hozott létre az Oroszország által Ukrajnától elcsatolt Krím félszigeten. Ennek a tagjai 2014 tavaszán Szimferopolban felgyújtották a Krím Orosz Közössége elnevezésű társadalmi szervezet és az orosz kormánypárt, az Egységes Oroszország helyi szervezetének irodáját. Az orosz Szövetségi Biztonsági Szolgálat (FSZB) szerint a csoport tagjai arra készültek, hogy 2015. május 9-én, a II. világháborúban a náci Németország felett aratott győzelem évfordulóján bombát robbantsanak a szimferopoli örök lángnál és Lenin-szobornál.
Szencov, aki a büntetését a Jamal-Nyenyec Autonóm Körzetben található „Jegesmedve” telepen tölti, nem ismerte el a bűnösségét. A rendező mellett sok nemzetközi hírű filmes kollégája kiállt, a támogatására Európában több akciót is szerveztek.
Oleh Szencov május 14-én kezdett határidő nélküli éhségsztrájkba azzal a követeléssel, hogy bocsássanak szabadon 64, Oroszországban őrzött ukrán „politikai” foglyot. Önmagának nem kért kegyelmet.
Peszkov azt mondta, a sajtóból értesült arról, hogy a szentpétervári tudósok szövetsége levelet intézett az elnökhöz, amiben támogatásáról biztosította Viktor Kudrjavcevet, a Roszkoszmosz vezető kutatóintézete, a Központi Gépipari Tudományos Kutatóintézet (CNIImas) hazaárulással megvádolt munkatársát. A vád szerint Kudrjavcev az interneten levelezve a belgiumi Sint-Genesius-Rode-ban működő, Kármán Tódorról elnevezett von Karman Folyadékdinamikai Intézetnek szolgáltatott ki titkos adatokat hiperszonikus repülőszerkezetek kifejlesztésénél alkalmazott technológiákról.
Peszkov megerősítette a keddi washingtoni bejelentést, amely szerint John Bolton amerikai nemzetbiztonsági tanácsadó jövő héten Genfben találkozik Oroszország képviselőivel. Korábban Moszkvában közölték, hogy Nyikolaj Patrusev, az orosz biztonsági tanács titkára tárgyalni készül Boltonnal, aki június 27-én járt az orosz fővárosban.
Bejelentette, hogy Putyin pénteken Szocsiban fogadja majd Jang Csie-cset, a Kínai Kommunista Párt Központi Bizottsága Politikai Bizottságának tagját, a KB külügyi bizottsága hivatalának vezetőjét, volt külügyminisztert. Az orosz vezető megbeszélést folytat majd Gurbanguly Berdimukhammedow türkmén elnökkel is, többek között a türkmenisztáni orosz gázvásárlások felújításáról és egy Kaszpi-tengeri gázvezeték megépítéséről.
Elmondta azt is, hogy Moszkvába nem érkezett megerősítés azzal kapcsolatban, hogy Kim Dzsongun észak-koreai vezető szeptemberben részt kívánna venni a vlagyivosztoki Keleti Gazdasági Fórumon. Peszkov megerősítette, hogy Putyin táviratban üdvözölte Kimet a Koreai-félsziget japán uralom alóli felszabadulásának évfordulóján. (MTI)
Kommentek
Közösségünk messze túlnyomó többségének jószándéka és minden moderációs igyekezetünk ellenére cikkeink alatt időről-időre a kollégáinkat durván sértő, bántó megjegyzések jelentek meg.
Hosszas mérlegelés és a lehetőségeink alapos vizsgálata után úgy döntöttünk, hogy a jövőben a közösségépítés más útjait támogatjuk, és a cikkek alatti kommentelés lehetőségét megszüntetjük. Közösség és Belső kör csomaggal rendelkező előfizetőinket továbbra is várjuk zárt Facebook csoportunkba, a Közértbe, ahol hozzászólhatnak a cikkeinkhez, és kérdezhetnek a szerzőinktől is.