![](https://assets.4cdn.hu/kraken/7CpJgto67UnrtsbFs.jpeg)
Nehéz volna következetesnek bélyegezni a magyar miniszterelnök politikáját, amikor az EU határvédelemmel kapcsolatos javaslatairól van szó.
Péntek reggel a Kossuth rádióban ezekkel a megállapításokkal riadóztatta a lakosságot:
A magyar miniszterelnök indulatát Jean-Claude Juncker bizottsági elnök szerdai évértékelője korbácsolta fel, amiben többek között ez hangzott el:
"Azt szeretném, hogy 2020-ra 10.000 főből álló készenléti alakulat álljon fel, amely segítséget nyújt a több mint 100.000 tagállami határőrnek sok nehézséggel járó feladataik elvégzésében. Igazi, hatékony, a szó szoros értelmében vett európai uniós határőrséget kell létrehoznunk."
Az Európai Bizottság szerdára elkészítette a javaslatot törvénytervezet formájában is, amiről az EU tanácsának és parlamentjének kellene döntenie hamarosan, hogy 2020-ig tényleg legyen belőle valami.
Orbán Viktor nem tette kétségessé, hogy az ő kormánya a tanácsban a javaslat ellen fog szavazni:
"A következő csata arról szól, hogy ki védi Magyarország határait, ki dönti el, hogy kit eresztünk be az ország területére. Egész egyszerűen el akarják venni a kapukulcsot" - aggodalmaskodott.
Orbán reakciója inkább tűnik érzelminek, mint belátáson alapulónak, négy fontos ok miatt:
A bizottsági javaslat összefoglalójában többek között ez olvasható az EU-s határőrök kibővített tevékenységéről:
"A fogadó tagállam felügyelete és ellenőrzése mellett a külső határokon a következő feladatokat tudja majd ellátni: személyazonosság-ellenőrzés, a határátkelőhelyeken történő belépés engedélyezése vagy elutasítása, úti okmányok lebélyegzése, járőrszolgálat a határokon, valamint a határt szabálytalanul átlépő személyek feltartóztatása. A személyzet emellett segítséget tud majd nyújtani a visszatérési eljárások végrehajtásában, különösen a kiutasítási határozatok előkészítése vagy a kitoloncolt harmadik országbeli állampolgárok kísérése révén."
A javaslat legnagyobb része azzal foglalkozik, hogy az EU-s határőrök hogyan tudnak az eddiginél sokkal több embert kitoloncolni. Arról nincs szó benne, hogy az EU-s határőrök eldönthetik, hogy ki jogosult menekültstátusra. Ez egyébként abból is következik, hogy a menekültügy és a határvédelem két külön terület.
Orbán egy olyan koncepció ellen indul most csatába, amelyben nincsenek benne azok a dolgok, amiket le akar győzni.
Két év és két hónap telt el azóta, hogy az Európai Parlament megszavazta a közös határokon bevethető EU-s határőrség létrehozását. Azét a társaságét, aminek a létszámát most 10 ezer fősre akarják emelni az eddigi 1300-ról.
Amikor az európai határőrség létrehozását 2016 nyarán az EP-ben megszavazták, akkor Gál Kinga fideszes EP-képviselő annak örvendezett, hogy végre azt csinálja az EU, amit a Fidesz javasolt. Akkori közleménye így hangzott:
"Egyértelműen bebizonyosodott, amit a magyar kormány több mint egy éve mond: Európának hatékonyabban kell védenie a külső határait. Csak akkor tartható fenn a belső határnélküliség, ha urai vagyunk a helyzetnek az unió külső határain. Az európai határ- és parti őrség végre egy olyan konkrét, gyakorlati lépés, amely állampolgáraink védelmét, az unió belső biztonságát szolgálja."
Akkoriban a fideszesek még azt is megszavazták, hogy ha egy ország nem engedi be az EU-s határőröket, pedig EU-tag szomszédai szerint ez szükséges volna, akkor beljebb vonják az EU külső határát, és a közös határőröket a vonakodó ország másik oldalára telepítsék.
Ez akkor valóban abba az irányba vitte a szabályozást, hogy elvegyék a kapukulcsot a kormányoktól, igaz, ezzel a kulccsal nem kinyitni, hanem csak becsukni lehetett volna a határokat. Meg is írta a Magyar Idők: Az Európai Parlament belátta, hogy Orbán Viktornak igaza volt.
Orbán Viktor személyesen is támogatta, hogy az EU-s határőröket ide-oda lehessen küldeni Brüsszelből. Amikor a koncepció 2015 decemberében az Európai Tanács elé került, akkor ezt nyilatkozta: "Teljes egyetértés volt az uniós állam-, illetve kormányfők között azzal kapcsolatban, hogy a határellenőrzés nemzeti hatáskör, de ha egy tagállam nem tud vagy nem akar eleget tenni ezen kötelességének, akkor a többieknek legyen joga arra, hogy közösen biztosítsák a schengeni határt." Vagyis személyesen is kiállt azért, hogy "zsoldosokat küldhessen Brüsszel" a tagállamok határaira. A magyar rendőrség azóta 65 fővel vesz részt a munkában, és az EU-n kívülre, Macedóniába és Szerbiába is vezényeltek határokat ellenőrző magyar rendőröket, például az idén is.
A közös határőrség koncepciója azonban erre a péntekre már az EU rákfenéje lett, amivel szemben Orbán Viktornak meg kell védenie a magyarokat.
Orbánt lehet, hogy Angela Merkel tévesztette meg: a német kancellár szerdán azt mondta, hogy a közös határőrség azt jelenti, hogy a tagállamoknak le kell mondaniuk szuverenitásuk egy részéről. Csakhogy bizottsági szakértők rögtön siettek jelezni, hogy az új javaslat semmit sem venne el a tagállamok szuverenitásából. Merkel vagy félreértette a bizottság tervét, vagy pedig arra célzott, hogy akkor támogatja csak a javaslatot, ha egyben a menekültek kötelező szétosztásáról is sikerül dönteni, és erre utalt a szuverenitás említésekor.
Amikor idén márciusban Orbán Viktor még jóban volt Manfred Weberrel, az EPP frakcióvezetőjével, akkor közös sajtótájékoztatójukon így fogalmazott: "Nem a migránsok elosztásával kell foglalkoznunk, kötelező kvóta szóba sem jöhet, hanem nekünk azzal kell foglalkoznunk, hogy ne tudjanak bejutni Magyarország és az Európai Unió területére illegális migránsok.” Most, hogy pontosan ilyen irányú javaslatot készített a bizottság, meg kell védeni tőle Magyarországot.
Kommentek
Közösségünk messze túlnyomó többségének jószándéka és minden moderációs igyekezetünk ellenére cikkeink alatt időről-időre a kollégáinkat durván sértő, bántó megjegyzések jelentek meg.
Hosszas mérlegelés és a lehetőségeink alapos vizsgálata után úgy döntöttünk, hogy a jövőben a közösségépítés más útjait támogatjuk, és a cikkek alatti kommentelés lehetőségét megszüntetjük. Közösség és Belső kör csomaggal rendelkező előfizetőinket továbbra is várjuk zárt Facebook csoportunkba, a Közértbe, ahol hozzászólhatnak a cikkeinkhez, és kérdezhetnek a szerzőinktől is.