![](https://assets.4cdn.hu/kraken/7TLm8hlQ8wpDIsCas.jpeg)
A haditechnika vásárlása mellett az Orbán-kormány egyre erőteljesebben száll be tulajdonosi oldalon is a fejlesztésekbe, megteremtve az alapokat a hazai gyártásnak és a jövőben remélt exportbevételeknek. A fegyvergyártás Magyarországra hozatala lehetőséget ad arra, hogy a beszerzésekre költött összegekből több maradjon az országban. Ezek évtizedes kötelezettségvállalások, ezért nagyon fontos, hogy a termékekre legyenek vevők is. Ha ugyanis a gyárak nem tudnak eladni, akkor az államnak hatalmas erőforrásokat kell fordítania a fenntartásra, ellenkező esetben nem a hadiipar fejlődik, hanem a pénzügyi erőforrások tűnnek el a rendszerből.
Tehát amíg nem válunk fegyverexportőrré, addig ezek a beruházások rontják a fizetési mérleget, azaz csak a magyar piacra gyártani sosem lesz méretgazdaságos. A hadiipar területén vannak gyártási kapacitások, amelyeket a kormány Magyarországon belül kíván létrehozni (pl. lőpor, lőszer, kézi lőfegyver gyártása), ám másokat akkor sem tudnánk megteremteni, ha a világ minden pénze, erőforrása és ideje a rendelkezésre állna (pl. nagyobb fegyverrendszerek, harckocsik), így ezeknél elkezdte a kormány bevásárolni magát a védelmi ipari termelési láncba. Ez az elképzelés húzódik meg például a Lynx-gyártás mögött. A kormány terve, hogy idővel az itthon gyártott (összeszerelt) terméket valamilyen innovatív megoldással felszerelve továbbértékesíti, ami jelentős exportbevételt eredményezhet, hiszen az értékesítő cégekben kisebbségi állami tulajdon van.
Ehhez a koncepcióhoz jól illeszkedik, hogy a legtöbb idetelepített gyár német vagy német kötődésű. A politikai kultúrához igazodva – egészen az ukrán háború kirobbanásáig – a német kormányok a fegyverexportot visszafogták, konfliktusövezetekbe nagyon kevés fegyver eljuttatását engedélyezték. Nálunk viszont a politikai-társadalmi hozzáállás eltér a némettől, a jogi szabályozásról nem is beszélve, így ez a magyarországi gyártás miatt hazai exportbevétellel kiegészített utat jelenthetne a német termékek számára a világpiacra.
Jelenleg hat régióban hét kiemelt fejlesztés folyik, a képlet mindenhol ugyanaz: a magyar állam kisebbségi tulajdonosként vegyes vállalatokat hoz létre az idetelepülő vállalatokkal közösen, tulajdonosi jogköreit pedig jellemzően a Palkovics László vezette N7 Nemzeti Védelmi Ipari Innovációs Holding Zrt.-n keresztül gyakorolja.
Légy része a közösségünknek, segítsd az újság működését!
Ez a cikk a The Eastern Frontier Initiative (TEFI) projekt keretében készült. A TEFI közép- és kelet-európai független kiadók együttműködése, amelynek keretében a közép-európai régió biztonságával kapcsolatos kérdéseket járjuk körbe. A projekt célja, hogy elősegítse a tudásmegosztást az európai sajtóban, és hozzájáruljon egy ellenállóbb európai demokráciához.
A Magyar Jeti Zrt. partnerei a projektben: Gazeta Wyborcza (Lengyelország), SME (Szlovákia), Bellingcat (Hollandia), PressOne (Románia).
A partnerség közös, angol nyelvű honlapja az alábbi linken érhető el: https://easternfrontier.eu/
A TEFI projekt az Európai Unió társfinanszírozásával valósul meg. Az itt szereplő vélemények és állítások a szerző(k) álláspontját tükrözik, és nem feltétlenül egyeznek meg az Európai Unió vagy az Európai Oktatási és Kulturális Végrehajtó Ügynökség (EACEA) hivatalos álláspontjával. Sem az Európai Unió, sem az EACEA nem vonható felelősségre miattuk.