![](https://assets.4cdn.hu/kraken/7LdvX5IEqTKX1Z212ms.jpeg)
67 215 széket szereltek be az új Puskás Stadionba. Egész Kaposvár lakossága beférne. Talán Szolnoké is. Ha a stadion település lenne, teltházzal a 13. legnagyobb lehetne Magyarországon. Tíz olyan fővárosi kerület van, ahol ennél kevesebben laknak.
A magyar futball megkerülhetetlen települése, Felcsút teljes lakosságának a 37-szerese le tudna ülni a most kicsomagolt arénában. Bár, ha Budapesten is felcsúti arányokkal dolgoztak volna (a faluban 1800 embernek építettek 3800 fős stadiont, az 2,1 szék lakosonként), akkor az új népstadion 3,67 millió férőhelyes is lehetne. Az már látszódna a Holdról.
Hogy egészen pontosan mi alapján dőlt el, mekkora legyen az új stadion, hogyan nézzen ki, legyen-e inkább ultramodern vagy idézze meg az 50-es éveket, a régi helyén legyen-e vagy a városközponttól távolabb épüljön fel a korábbinál kétszer magasabb, a Belváros látképét leuraló új Puskás, arról hivatalosan semmit sem tudni. De azért sejthető, hogy kivel kellett egyeztetni róla, hiszen a hírek szerint a Városligetben a kockaépületek terveit azután vetették el, hogy azok nem tetszettek Orbán Viktornak. Úgy tudjuk, az épülő stadionok terveit is illik bemutatni a miniszterelnöknek. Arról is hallottunk, hogy ő ragaszkodott ahhoz, hogy nemcsak a régi helyén épüljön meg az új stadion (a kezdőkör pont ugyanott van, mint a Népstadioné), de ne bontsák el a régi, toronyépületetnek nevezett torzót se, mert azzal megmarad a korábbi stadion szelleme is az újban. Ebben lesz a múzeum, amire plusz 4 milliárdot adott a kormány, de a mostani nyitómeccsre még nem készült el.
Az biztos, hogy Orbán Viktor 2011-ben még arról beszélt, hogy egy 65 ezres stadion túlzás lenne, bőven elég egy 45 ezres. „A terveket visszább kellett venni, a 65 ezres stadion költsége 100 milliárd felett lett volna. Az egész ügy ugyanis nem korlátozódhat csak a futballra. Nagy terület van ott, sok mindenre tekintettel kell lenni, és bár mi a futballért élünk, mások is vannak a pályán, figyelnünk kell az atlétákra, a kerékpárosokra, és a teljes környék rendbetételére is. Ezért nem tudtunk annyi pénzt áldozni egy olyan stadionra, amit talán sokan szerettek volna, de szerintem a magyar futball állapotában 10-15 évig egy 45 ezres stadion bőségesen elegendő lesz, aztán majd meglátjuk, hova repít bennünket a siker. A lényeg, hogy a döntés megvan, 2015-ig meg fog épülni, ez pénzügyileg öt évre elhúzva megoldható.”
Mást hozott az élet. Voltak ugyan tervek egy olyan sportparadicsom építésére, ami több lett volna egyszerű labdarúgó arénánál. Több tízezer négyzetméteres edzőközpont épült volna: a vívástól a birkózáson át a cselgáncsig több mint 20 sportágnak, a tetején futópályával, lett volna 180 szobás szálloda, konferenciaközpont, irodaház, sportmúzeum, üzletek, éttermek, rendőrőrs is. Úgy nézett volna ki, hogy a Népstadion régi külső része körülölelte volna beleépített új, a korábbinál sokkal meredekebb lelátókat.
A terveket aztán átszabták, a többi sportágat kipaterolták, az új Puskás csak futballaréna lett. A korábban bejelentett 100 milliárdos költség pedig hirtelen megugrott bruttó 190 milliárdra.
Az épülő Puskás a 2020-as Európa-bajnokság egyik helyszíne lett, de egy ideig erősen kérdéses volt, hogy az UEFA elvárásainak megfelelően elkészül-e már 2019-re. Csányi Sándor többször is hangot adott aggodalmának, az UEFA-nál is magyarázkodnia kellett.
A nemzetközi szövetség Belgiumtól például elvette a rendezés jogát. A Brüsszeltől északra lévő Grimbergen önkormányzata nem támogatta, hogy ott épüljön fel a vadonatúj, 62 ezres aréna, számos politikai vita volt a projekt körül, és a belga Fradi, az Anderlecht is jelezte, hogy nem akarja használni az új stadiont.
A Puskáshoz hasonló nagyságú stadionja a szomszédos országok közül egyedül Ukrajnának van. A kijevi olimpiai stadion régi kommunista darab, a 2012-es lengyel-ukrán közös Európa-bajnokságra teljesen felújították. Hivatalos adatok szerint 70 ezres, de nemzetközi meccseken ennél kevesebben férnek be. A kijevi Eb-meccseken – így a döntőn is – 63-64 ezren voltak. A Puskás az Eb-meccseken hozza majd ez a számot, jövőre a tornán 64 107 néző ülhet le majd. A most pénteki nyitómeccsen ezerrel több ülőhelyre adtak ki jegyet.
Az ukrán olimpiai stadiont nemcsak a válogatott, hanem a Dinamo Kijev is használja. Nálunk a Puskás egy klubcsapatnak sem lesz az otthona, hiszen mindegyik NBI-es fővárosi klubnak van/lesz saját stadionja (a Honvédé még épül, a Fradié, az MTK-é és a Vasasé kész, az Újpestnél csak ráncfelvarrás volt).
A kijeviben van futópálya, atlétikai versenyek megrendezésére is alkalmas. A Puskásban nincs, hogy közelebb legyenek a nézők a pályához. Emiatt kell – vagy kellene, majd kiderül, mire jut az új fővárosi vezetés – külön atlétikai stadiont építeni a 2023-as budapesti atlétikai világbajnokságra.
Bécs most mondott nemet egy új nemzeti stadionra, pedig olcsóbb lett volna, mint a mi Puskásunk. A meglévő Ernst Happel még a 30-as évek elején épült, rendszeresen felújítják, 51 ezer férőhelyes.
Romániában a nemzeti arénát 2011-ben adták át, a következő évben itt játszották az Európa-liga döntőjét. 55 ezer férőhelyes, akkori árakon 70 milliárd forintnak megfelelő összegből jött ki. Időnként használják a fővárosi klubok. Komolyabb válogatott meccseken telt ház van, az érdektelenebbeken messze nem lenne, ezért kisebb stadionokban is fellép a román válogatott.
Szlovákiában 5,5 millióan élnek, Pozsonyban 22 500 fős lett az új nemzeti stadiont (kb. a Fradi-stadion befogadóképessége). Robert Fico korábbi kormányfő fogta vissza a grandiózusabb terveket: „Nem kezdünk megalomán építkezésbe, a korábban emlegetett 40 vagy 50 ezer nézős befogadóképesség túlzás volt. Elég nekünk egy 20 ezer fős stadion, amelyik minőségi és biztonságos lesz.” Nem 100 százalékig állami pénzből épült, mint a Puskás, a kormány csak kiegészítette a Slovan Bratislava költségeit, mivel a pozsonyi klubé a stadion. A válogatott egyelőre nehezen szokik át, Nagyszombaton játsszák a fontos meccseiket a valamivel kisebb, 18 ezres stadionban. Csak egy Paraguay elleni barátságos meccsen lépett pályára az új pozsonyi arénában a válogatott.
A szerb miniszterelnököt, Aleksandar Vučićot bevallottan megfertőzte a vele jó viszonyban lévő Orbán Viktor stadionépítési láza. Szeptemberben a szerb politikus azt mondta: fel kell nézni Magyarországra, ahol stadionok és fociakadémiák épülnek, és azzal a lendülettel bejelentette 6 új, 8 ezer fős, egyenként 20 millió eurós stadion építését vidéki városokban. Tervezik még öt stadion felújítását, köztük a két belgárdiét, a Crevena Zvezda elavult Marakanáját és a Partizanét is. És ezek mellett lenne egy új, 60 ezer fős belgrádi nemzeti stadion is, amire a kormány 100 millió eurót szán. Ez szép bravúr lenne, mert a Puskás Stadion ötször ennyibe került.
A horvátoknál régóta szó van az új nemzeti stadionról. Davor Šuker, a horvát labdarúgó szövetség elnöke éppen a mostani Európa-bajnoki selejtezősorozatban panaszkodott arra, hogy hiába nyertek világbajnoki ezüstérmet, nincs modern hazai stadionjuk, miközben a magyaroknak, walesieknek, szlovákoknak, azerieknek van. A Fradi stadionját hozta fel példaként. Most úgy néz ki, hogy Zágráb egyik új részében épül majd az új horvát nemzeti stadion, 20-30 ezer férőhelyesre tervezik.
Szlovéniában a 16 ezres Stožice stadionban játszik a válogatott, ezt használja a meccseire az Olimpija Ljubljana is.
A 38 milliós, vágtató gazdaságú Lengyelországnak is kisebb nemzeti stadionja van a Puskásnál, nemzetközi meccseken 56 ezres. A lengyel-ukrán rendezésű 2012-es Európa-bajnokságra készült el, tétmeccseken általában megtelik. A teteje behúzható, akárcsak a román nemzet arénáé. A Puskásnál nincs ilyen műszaki megoldás.
A cseheknél 4-5 éve tervezgettek komolyan egy 30 ezres nemzeti stadiont. 2016-ban végül lemondtak erről, mert túl sok közpénzt emésztett volna fel, és nem találtak olyan prágai klubot sem, amelyik rendszeresen használta volna. A válogatott így a 19 ezer férőhelyes, 2008-ban átadott Eden Arénában vendégeskedik, a Slavia Praha stadionjában. Ez a legnagyobb befogadóképességű cseh stadion, pedig a klubjaiknak kifejezetten jól megy, a Slavia BL-csoportkörös. És Csehországban is laknak annyian, mint Magyarországon.
Két Eb-selejtezős ellenfelünknél is elég furcsa helyzet van. Walesben van ugyan egy 74 ezres stadion, a Millennium. Ez az 1999-es rögbi-világbajnokságra épült. Korábban használta a fociválogatott is, mostanra szinte kizárólag a rögbisek. A focisták inkább a fele ekkora Cardiff City Stadion használják, itt fogadják majd a keddi, sorsdöntő meccsen a magyar csapatot is. Állítólag a szurkolói igény ehhez van közelebb, mint a 70 ezreshez, a csapat is jobban szereti a hangulata miatt.
Azerbajdzsánban Alijev elnök tartotta fontosnak, hogy presztizsből felépítsen egy 68 ezres stadion. Ez volt a központi helyszíne a 2015-ös olimpiapótló Európa-játékoknak. Futópálya van benne, hogy atlétikai versenyekre is alkalmas legyen. Válogatott meccsekre bőven nem telik meg, félház a maximum, de amikor az azeri klubfoci legnagyobb sikerét elérve a Qarabaq bejutott a Bajnokok Ligája csoportkörébe 2017-ben, itt játszotta a hazai meccseit, a Roma és a Chelsea ellen elkapkodták a jegyeket. Bakuban volt az Európa-liga angol házidöntője is idén, az angol szurkolók legnagyobb bánatára. Tőlük messzebb nem is lehetett volna, emiatt aztán nem is volt telt ház.
Négy olyan meccs biztosan lesz a Puskásban jövőre, ami iránti óriási lesz az érdeklődés. Júniusban lesz Budapest a társházigazdája a labdarúgó Európa-bajnokságnak. Ha a magyar válogatott kijut, akkor biztosan, ha nem, akkor is nagy valószínűséggel telt ház lesz ezen a négy meccsen.
Az Európa-bajnokságig a Puskás üzemeltetését Fürjes Balázsra bízta a kormány. Hogy utána mi lesz, arról egyelőre semmi konkrétum nincs. A magyar stadionok üzemeltetése (a debrecenit és a Groupamát leszámítva) mindenhol gondot okoz. A Puskás ezekhez képest egészen más kategória. A most sokat hangoztatott „ez több, mint stadion, valójában multifunkcionális létesítmény” igazából azt jelenti, hogy ez egy olyan stadion, amiben koncerteket és egyéb eseményeket is lehet tartani, mint a nagy stadionokban általában.
A stadionban van egy 1500 fő befogadására alkalmas konferenciahelyszín, ami valószínűleg hoz majd bevétel, de az egész létesítmény fenntartási költségét messze nem fedezi. Ahhoz tömegrendezvények kellenek, tömött lelátókkal. A nettó 150 milliárdos ár pedig egészen biztosan soha nem térül meg.
A magyar válogatott évente 5-6 meccset játszik itthon. Az elmúlt években messze több nézőt vonzott a válogatott, mint a klubcsapatok. Az újdonság varázsa is kitart egy darabig, a nyitómeccsen is telt ház lesz, ha komoly csapat jön, biztosan lesz érdeklődés. De amikor jöttek a rosszabb eredmények és az érdektelenebb csapatok, a harmadekkora Groupama Arénát sem mindig töltötték meg a szurkolók.
Éppen egy éve a magyar-észt Nemzetek Ligája meccsen 8000 néző volt kint. Ez az új Puskásban azt jelentené, hogy csak minden 8. széken ülnek.
Olyan országokban is, ahol van nemzeti stadion, még akár kisebb is, mint a Puskás, rendszeresen előfordul, hogy kisebb stadionokba viszik az érdektelenebb meccseket, hogy ne negyed ház előtt lépjen pályára a válogatott.
Ráadásul az évente csak pár válogatott meccsnél komoly kockázatot jelent, hogy a rasszista szurkolói rigmusok miatt rendszeresen zártkapus büntetést kap a magyar szövetség. Ez különösen kínos lenne az üresen kongó Puskásban.
Csányi Sándor tervei szerint visszatérnének a Népstadionban korábban megrendezett bajnoki kettősrangadók. Ez és mondjuk a magyar kupa döntője még pár nap focit jelentene a Puskásban. Összesen 10-11 nap reális évente.
Az MLSZ és Orbán Viktor nagy vágya, hogy Bajnokok Ligája-döntőt rendezzenek az új Puskásban, emiatt is módosíthattak a 45 ezresről 67 ezer férőhelyes óriásstadionra. Ebben a tervben egyelőre messze nem volt partner a nemzetközi szövetség, mert szeptemberben 2023-ig előre kijelölte a BL-döntők helyszínét: 2021 Szentpétervár, 2022 München, 2023 London, Wembley. Az idei BL-döntőt a Puskáshoz hasonlóan 67 ezres Wanda Metropolitanóban, az Atletico Madrid stadionjában rendezték. A spanyol arénát 2017 őszén adták át, másfél évvel később már BL-döntőt rendeztek benne.
Reálisabb cél az Európa-liga döntője. Idén Gdanskban lesz (40 ezres stadionban), jövőre Sevillában, egy 45 ezer férőhelyesben. Az MLSZ már megkapta a kormány támogatását, hogy megpályázza a 2022-es vagy 2023-as Európa-liga döntőt. Bukarest ezt azonnal megkapta, a 2011-es stadionavatás után 2012-ben ott volt az EL-finálé. De BL-döntőre nem volt esélyük azóta sem.
Koncerteken még többen, majdnem 80 ezren férnek el a Puskásban. Budapest felkerülhet a gigakoncertek turnéállomásai közé, de több tízezer embert vonzó fellépőkből Európában sincsen sok.
Idén a bécsi Ernst Happel Stadionban fellépett Phil Collins, Bon Jovi, Pink, Metallica, Rammstein. Varsóba eljutott Phil Collins, Bon Jovi, Pink (tavaly a Rolling Stones és Beyonce). Bukarestben Metallica és Ed Sheeran volt idén. Utóbbi a Szigetre is eljutott. Amilyen tömegnyomor volt a Szigeten, a Puskást is megtöltötte volna, de a stadion csak most készült el.
Koncertfellépőként egyelőre még senkit nem jelentettek be. Ráadásul június 28-áig az UEFA az Európa-bajnoki meccsekkel biztosan stoppolja a Puskást. Utána azért bőven lenne még idő. Lehet, a Szerencsejáték Zrt. is ide viszi majd az ingyenes koncertjeit. Ahhoz, hogy magyar fellépő megtöltse a Puskást, újra kellene egy olyan Illés-Metró-Omega koncert, mint ami a Népstadionban volt. Talán megkockáztatható, hogy ez a Puskás-kabát Ákosnak is icipicit nagy, és előfordulhat, hogy Mága Zoltán hegedűje sem vonz ki 75 ezer embert.
De pár koncertnap biztosan lesz. A focival együtt ez elvihet már akár 15 napot is a 365-ből. Ami nem ennyi hasznosítható nap, csak amíg szabadtéri rendezvényeket lehet tartani. A szezon hosszabb is lehetne, ha a lengyel vagy a román stadionhoz hasonlóan behúzható lenne a Puskás teteje, de nem az.
A Magyar Turisztikai Ügynökség vezérigazgató-helyettese a köztévében behozott egy új szempontot is. Könnyid László szerint
a Puskás Aréna a vallásturizmusnak is óriási lehetőség.
Hiszen a 2020-as eucharisztikus világkongresszus nyitó szentmiséjét is ott tartják majd.
Kommentek
Közösségünk messze túlnyomó többségének jószándéka és minden moderációs igyekezetünk ellenére cikkeink alatt időről-időre a kollégáinkat durván sértő, bántó megjegyzések jelentek meg.
Hosszas mérlegelés és a lehetőségeink alapos vizsgálata után úgy döntöttünk, hogy a jövőben a közösségépítés más útjait támogatjuk, és a cikkek alatti kommentelés lehetőségét megszüntetjük. Közösség és Belső kör csomaggal rendelkező előfizetőinket továbbra is várjuk zárt Facebook csoportunkba, a Közértbe, ahol hozzászólhatnak a cikkeinkhez, és kérdezhetnek a szerzőinktől is.