![](https://assets.4cdn.hu/kraken/7kcOpRWDUgL4ciPps.jpeg)
A 2022-es választások utáni Rogán–Pintér erőviszony-átrendeződés egyik legfontosabb, egyben legkevésbé látható területe a titkosszolgálatok felügyelete volt. Ezek akkor szinte teljes egészében Rogán Antal irányítása alá kerültek, majd nemrég újabb változásoknak lehettünk tanúi a területen. Nemzetbiztonsági főtanácsadónak nevezték ki Biró Marcellt, Farkas Örs pedig polgári nemzetbiztonsági szolgálatokért felelős államtitkárrá lépett elő. De miért fontos az, hogy öltönyös férfiakat lecserélnek öltönyös férfiakra?A március közepi változtatások a személycserék mellett a nemzetbiztonsági főtanácsadó szerepét és jogköreit erősítették. Hozzá került a Nemzeti Információs Központ (NIK), ami egyebek mellett azért játszik kiemelt szerepet, mert kvázi a polgári nemzetbiztonsági szolgálatok felett áll, azok információihoz hozzáfér, saját műveleteket kezdeményezhet. A titkosszolgálatok önállóan már nem írnak saját értékelő-elemző anyagokat, amit aztán megkapnak az érintett kormánytagok, hanem ezek az anyagok először átmennek egy NIK-es szűrőn, és a kormányzat már a NIK anyagait kapja meg.
A területet ismerő forrásaink szerint szakmai szempontokkal akár meg is lehet magyarázni ezeket a változtatásokat, hiszen a kormányzati információs igényeket úgy lehet kielégíteni, ha a szuper-titkosszolgálatként emlegetett NIK a nemzetbiztonsági főtanácsadó felügyelete alatt van, így gyorsabb, közvetlenebb az információáramlás megrendelő és végrehajtó között. Ez teljesen reális felvetésnek tűnik, de a NER tizenötödik évében joggal merülhet fel a kérdés, hogy a személyi változások kizárólag ezt a szakmaiságot tükrözik-e.
A 2022-es választások utáni átrendeződések Rogán Antal játszóterének bővüléséhez vezettek, de annyi „fék és ellensúly” maradt a rendszerben, hogy az akkor frissen létrehozott szuper-titkosszolgálat felügyelete az egyértelműen és ezer szálon a Belügyminisztériumhoz és Pintér Sándorhoz kötődő Papp Károlynál maradt.
A nemzetbiztonsági főtanácsadó és nemzeti információs államtitkár (NIÁT) pedig az a Kovács József volt, aki államtitkári kinevezése előtt kifejezetten hosszú ideig, hat évig vezette a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatot, előtte pedig több mint 20 évig törzstiszti és parancsnoki pozíciókat töltött be a honvédségnél. Ő minden forrásunk szerint nagyon közel állt Orbán Viktorhoz, a folyamatban levő haderőfejlesztés alapjául szolgáló, nyilvánosság számára részleteiben nem ismert Zrínyi 2026 program egyik fő kidolgozója volt.
Most úgy tűnik, hogy a „rendőr” (Papp Károly) és a „katona” (Kovács József) távolabb kerültek a bizalmi körtől. Egyikük sem került a rendszeren kívülre, mindketten puhára estek, a frissen létrehozott, Orbán Balázs által vezetett Stratégiai Tanácsadó Testület tagjai lettek, munkájukért cserébe továbbra is államtitkári fizetést kapnak, de ezt a testületet sokan inkább kormányzati elfekvőnek tartják.
Légy része a közösségünknek, segítsd az újság működését!
Ez a cikk a The Eastern Frontier Initiative (TEFI) projekt keretében készült. A TEFI közép- és kelet-európai független kiadók együttműködése, amelynek keretében a közép-európai régió biztonságával kapcsolatos kérdéseket járjuk körbe. A projekt célja, hogy elősegítse a tudásmegosztást az európai sajtóban, és hozzájáruljon egy ellenállóbb európai demokráciához.
A Magyar Jeti Zrt. partnerei a projektben: Gazeta Wyborcza (Lengyelország), SME (Szlovákia), Bellingcat (Hollandia), PressOne (Románia).
A partnerség közös, angol nyelvű honlapja az alábbi linken érhető el: https://easternfrontier.eu/
A TEFI projekt az Európai Unió társfinanszírozásával valósul meg. Az itt szereplő vélemények és állítások a szerző(k) álláspontját tükrözik, és nem feltétlenül egyeznek meg az Európai Unió vagy az Európai Oktatási és Kulturális Végrehajtó Ügynökség (EACEA) hivatalos álláspontjával. Sem az Európai Unió, sem az EACEA nem vonható felelősségre miattuk.