![](https://assets.4cdn.hu/kraken/81p3jL1mxJNffINEs.jpeg)
Cikkünk folyamatosan frissül.
Nehéz időszakban találkozunk, a kormány a keddi ülésén a világpolitikai helyzetet elemezte. Veszélyes időszakban találkozunk, a legaggasztóbb, hogy a NATO is irányt váltott. Eddig a NATO nem vált tevékeny részesévé a konfliktusnak. Ukrajna oldalán a gyakorlatban is be akar vonódni a háborúba, egy 100 millió dolláros alappal akarják segíteni a kiképzést, koordinálni a fegyverszállítást. A francia elnök ráadásul már csapatok küldésének lehetőségét sem zárja ki.
A következő fél év döntő lesz, a háborúnak nincs katonai megoldása a kormány szerint. Tűzszünet és béketárgyalás kell. A jövőre vonatkozó legfontosabb döntést az amerikaiak hozzák meg az elnökválasztáson. Ezért a jövő évi költségvetést november 5-én, az amerikai elnökválasztás után nyújtják be.
Az eredeti tervek szerint a 2025-ös költségvetésről már a tavaszi ülésszakon tárgyalt volna a parlament, és ahogyan az előző években, idén is már nyárra elfogadták volna.
Az európai parlament rossz döntést hozott a migránsok elosztásával kapcsolatban Gulyás szerint. Ezúttal Donald Tuskkal értünk egyet, Lengyelország nem hajlandó pénzt fizetni azért, hogy ne hozzanak olyan embereket ide, akikkel nem akarunk együtt élni.
A kormány áttekintette a magyar gazdaság jelenlegi helyzetét és kilátásait, különös tekintettel a nemzetközi gazdasági környezetre – mondta Varga Mihály pénzügyminiszter. A magyar a világ egyik legnyitottabb gazdasága, fontos a környezet. Háborús helyzetben vagyunk, és azt is látjuk, hogy az Európai Unió a vártnál lassabban jön ki a válságból, a német gazdaság gyengélkedésének sem látszik a vége.
Mindezek figyelembe vételével tervezték meg az idei makropályát. Azzal számolnak, hogy idén a magyar gazdaság visszatér a növekedési pályára, ez a növekedés 2,5 százalék lehet, az év második felében lassabb.
Eredetileg 2,9 százalékot terveztek erre az évre, most azt mondja a pénzügyminiszter, hogy idén 4,5 százalékra csökkentik a tavalyi 6,5 százalékos államháztartási hiányt. A deficit jövőre 3,7 százalékos lehet, 2026-ra vinné a hiányt 3 százalék alá a kormány.
Varga Rendkívüli költségvetési terhekről beszél, ilyennek nevezi a magas kamatterheket (ezekről itt írtunk bővebben) és a rezsicsökkentést. Ezért a kormány úgy döntött, hogy 675 milliárd forintnyi állami beruházást halasztanak el, ütemeznek át.
Soha ilyen mértékű zöld ideológiai nyomás nem érte az európai agráriumot. A Green Deal egy diktátum, nem megállapodás, nélkülöz minden szakmai alapot. Az európai elvesztették a versenyképességüket, a jövőképüket.
2002 nyarán az EU úgy döntött, hogy megnyitotta az uniós határokat az ukránok előtt. Ezzel az EU korlátozta az EU-s gazdák lehetőségeit, ennek következtében az EU-s belpiacot súlyos túlkínálat, alacsony termékárak jellemzik. Brüsszel és az EU elárulta a magyar gazdálkodókat, helyettük az ukrán oligarchákat támogatja.
A miniszter arról is beszélt, hogy a terület- és állatalapú támogatások kifizetését előrehozzák. Ebből eddig 470 milliárd forint ment 156 ezer gazdálkodóknak, most újabb 265 milliárd forintot utalnak a gazdálkodókhoz május végéig, ebből ezen a héten legalább 50 milliárd forintot fognak kiutalni. Hogy május végéig, tehát még a választások előtt ki tudják fizetni ezt a pénzt, erőforrás-átcsoportosítás lesz az államkincstárban és a kormányhivatalokban.
Vitályos Eszter az otthonfelújítási programról beszélt. Most egy 108 milliárd forint keretösszegű konstrukció jelenik meg uniós forrásból. Ez az 1990 előtt épített házakra vonatkozik. A vissza nem térítendő támogatás 2,5-3,5 millió forint lesz.
Az Origó Varga Mihálytól azt kérdezte, milyen beruházásokat érint a beruházások átütemezése? A miniszter szerint a tárcákra van bízva. Az Index Vargát kérdezi Magyar Péter reggeli posztjáról, miszerint a csőd felé robog az ország. Varga szerint nem kell mindent elhinni, amit a közösségi médiában olvas az ember.
Az első negyedévben a deficit 2321,4 milliárd forint volt, ami 92,3 százaléka az erre az évre eredetileg tervezett 2514,79 milliárdnak, és több, mint valaha volt.
Legutóbb márciusban találkozott Matolcsy György jegybankelnökkel. Ekkor szóba került az MNB gazdálkodása és a jegybanktörvény módosítása. A jegybanktörvény módosítására készült törvénycsomagról további egyeztetésekre vannak szükségek. A következő találkozójukon is ezeket a kérdéseket tekintik át.
A Magyar Fórum az új EU-s adókról kérdezi Varga Mihályt. A pénzügyminiszter szerint az adózási kérdés nemzeti hatáskör, ha van felvetés Brüsszelben, akkor a magyar kormány mérlegel.
Szintén a Magyar Fórum kérdezi a pénzügyminisztert arról, hogy több uniós támogat egy közös háborús kötvénykibocsátást, és hogy Magyarország köztük van-e? Varga szerint egyszer volt ilyen alkalom, egy közös hitelfelvétel, amiből eddig csak előleget kaptunk. Óvatosak vagyunk emiatt.
Még mindig a Magyar Fórumnál a szól, Nagy Istvánt kérdezik arról: elhiszi-e az EU bizottsági elnökének, hogy a magyar gazdák feje fölött nem hoznak majd semmilyen döntést? Az agrárminiszter szerint a gazdák késztették meghátrálásra a brüsszeli bürokratákat. Június 9-én változást kell kikényszeríteni Brüsszelben.
Ha már most ilyen magas a deficit, és el kell halasztani 675 milliárdnyi beruházást, akkor miért ragaszkodik a kormány a reptér visszavásárlásához? És valóban 80 százalékot veszünk vissza 774 milliárdért? És tényleg napokon belül? - kérdezte Varga Mihályt az ATV.
A reptérvásárlási tárgyalások pontos alakulásáról a kollégámat kérdezzék, hogy a tárgyalások mikor zárulnak le, az a tárgyaló felekre tartozik, a PM a költségvetésért felel. A reptér ára az eredményszemléletű hiányt nem befolyásolja. Idén a pénzforgalmi hiány 4000 milliárd forint lesz, az első negyedéves deficit arányaiban azért olyan magas, mert azt a régi, 2,9 százalékos hiánycélhoz viszonyították, de azóta már 4,5 százalék a cél.
Ezt kérdezik Vargától. A pénzügyminiszter azt mondja, erről a gazdasági miniszter nyilatkozott (Nagy Márton nevét, ahogy a reptér ügyében, itt sem ejti ki), és ő találkozik a Mol vezetőivel. „Várjuk meg a találkozást, utána megkérdezem, mi volt, és tárgyal erről a kormány” - felelte.
A Della podcast kérdezi, miért kötötték össze a költségvetési őszi tárgyalását az amerikai elnökválasztással, és ha Biden nyer, más makropálya lesz 2025-ben, mint ha Trump? "Egy hároméves makropályát tűztünk ki, ebből a magyar kormány nem szeretne engedni. Abból sem, hogy a deficit mellett az államadósságot is csökkenteni akarja. De nem lehetünk vakok, látni kell, hogyan változik a világ 2024 őszén" - mondta Varga. A nyárra tervezett költségvetés nem megy a kukába, csak az asztalfiókba.
Az idei 4,5%-os hiány már tartható-e, kérdezte az RTL, vagy kellenek további intézkedések, különadók. Varga erre kitérő választ adott, szerinte a megváltozott kamatkörnyezet, a háborús helyzet, az energiaárak minden országot komoly kihívások elé állítanak. A következő évben csökkenteni kell a deficitet és az államadósságot, de mérlegelni kell, hogy az eredményeket, családtámogatások, nyugdíjak, magas foglalkoztatottság, hogyan lehet elérni.
A visszatartott uniós támogatásokról kérdezett a Mandiner, és arról, hogy ez mennyire befolyásolhatja a költségvetési számokat. Az alaphelyzeten ez nem változtat, ezek Magyarországnak járnak, csak "politikai fenntartások vagy politikai viták" miatt ezeket időnként fenntartják. De az Európai Bizottság az utalásokat elindította, több mint 550 milliárd forint érkezett december óta.
Összesen 54 vádlott szerepel abban a főleg a Pénzügyminisztériumot és a Miniszterelnökséget érintő kiterjedt korrupciós ügyben. Erről kérdezett a 24.hu. Varga szerint a korrupcióval szemben zéró tolerancia van, ezért nem dolgoznak az érintettek a Pénzügyminisztériumban. A miniszterelnök nem kért külön tájékoztatást, mert a nyilvánosságot már tájékoztatták.
Nagy István nem akarta kommentálni a folyamatban lévő, agrárminisztériumot érintő korrupciós ügyet. Annyit mondott, hogy a szakmai anyagra szüksége volt a minisztériumnak. Azokat a jogi irodákat kérték meg, akik a földtörvény megalkotásában is részt vettek. A tanulmányt szakszerűen megrendelték, szakszerű volt a teljesítés is, a történet a minisztérium számára itt véget ért. Tanúkénti meghallgatásra még nem kapott az ügyben.
A Heti tv arról érdeklődik, hogy biztosan meg leszünk-e védve a GMO-tól.
Nagy István: Igen.
Heti tv: A méztermelők nagy bajban vannak.
Nagy István: A magyar mézpiac fő problémája az EU kínai mézimportja, Kínából műméz, ipari úton előállított méz jön. Ennek piackiszorító és nagy mértékű árletörő hatása van. Magyarországra Kínából érkező műméz nem érkezhet, aki ilyet akar, büntetik.
A védelmi kiadásokról is érdeklődik a Heti tv, amit összeköt az Eurovízió dalfesztivállal és 70-100 ezer közötti muzulmán Malmöbe utazásával, valamint azzal, hogy Magyarország háborús gócpontban van, de nincsenek óvóhelyei.
Varga Mihály szerint "komplex és összetett kérdéssel tisztelték meg". A védelmi kiadás benne van a költségvetésben, azon nem változtatnak.
A lehetőségekhez mért legnagyobb támogatásról van szó a Heti tévé hetedik kérdésére adott válaszban.
A 2,5%-os idei GDP-növekedés azt is jelenti, hogy idén nem lesz nyugdíjprémium?, kérdezi az Mfor.hu. Varga válasza: világos szabályok vannak, ha 3,5 százalék fölött van a növekedés, akkor kell fizetni. "Van ennek a pénznek helye", mondta arra, hogy mi lesz az erre elkülönített 20,5 milliárd forint.
Másfél órája meg a kormányinfó, de Gulyástól még nem lehetett kérdezni. Vitályos előre szólt, hogy két órás lesz a Kormányinfó.
Varga és Nagy minisztert is kérdezték az önkéntes vs. kötelező kamarai tagságról, miután néhány napja Matolcsy György MNB-elnök az önkéntességre átállást szorgalmazta. „A kormány az MKIK-val közösen dolgozik, az olyan felvetések előtt, hogy önkéntes kamarai tagság legyen, a kamarával kell konzultálni. De a kormány asztalán nincs ilyen felvetés” - felelte Varga. A kötelező agrárkamarai tagság sok előnnyel jár, a gazdák ennek nyertesei, Nagy István szerint tagok akarnak maradni.
Varga az Economist kérdésére elmondta, hogy az ÁFA-bevétel növekedett. A kormánynak fontos, hogy az önkormányzatok gazdálkodása stabil legyen.
Mit tud tenni a kormány, hogy ne legyen 900 forint a kenyér? - kérdezték Nagy Istvánt, aki azt mondta: 53 forintos a gabona, ő ezért felel. A miniszter szerint a szankciók, a háború, a fizetés, stb. okozza a magas kenyérárat.
A magyar feldolgozóiparról is kérdezett az Economist, Nagy István válaszában visszament a rendszerváltás éveihez.
A HVG szót kapott, megkérdezte, hogy lehet-e végre másról is kérdezni, mint Varga és Nagy területei, de nem lehetett. Inkább a Magyar Hírlapnak adták át a szót.
A Telex arról kérdezte Vargát, hogy milyen körülmények között tudta meg, hogy a helyettes államtitkára vádlott lesz? - kérdezte a Telex varga Mihályt, aki azt mondta: a Pénzügyminisztérium közölt először hírt az ügyről. Csak személyi probléma, nincs benne rendszerszintű hiba? - kérdezte az újságíró. Varga reméli, hogy nem.
Rátérnénk a második kérdéskörre, jelentették be 9 perccel a kormányinfó beharangozott vége előtt. Majd nyomban megkapta a szót a kormánylap. A Magyar Nemzet a legégetőbb közéleti kérdésről kérdezett, a Lánchíd felújításáról.
Ezt késleltetni igyekeztem. Amikor 2018-ben felkérést kaptam, hogy a Miniszterelnökséget vezessem, a feleségét kiválóan alkalmasnak tartottam államtitkári, majd miniszteri feladatra, őt viszont nem, és ezt neki is elmondtam. A véleményem nem változott.
Az, hogy a közszolgálati egyetem érdekében az állam 200 lakást akar elvenni a kerülettől, és ebből botrány lett, Gulyás szerint "egy gyengén teljesítő polgármester politikai kampányának része". Az egyetem részéről megvan a tárgyalási hajlandóság, állította a miniszter.
HVG: Orbán, Rogán vagy Gulyás volt-e tanúként az ügyészségen? Gulyás csak azt tudja, hogy ő nem volt. Ha kiderül a manipuláció, akkor Rogánnak és Poltnak a helyén kell maradni? Gulyás: a feltételezést megalapozatlannak és lehetetlennek tartja. Gulyás szerint az ügyészség részéről rossz, személyiségi jogsértő szakmai gyakorlat, ha lehallgatás van, akkor a nyomozati anyag részévé csak az tehető, ami a nyomozást alátámasztja. Ebben az esetben nem erről volt szó.
Magyar Péter állítólagos zsarolási ügyében volt-e vizsgálat? Gulyás annyit mond, hogy őt senki sem zsarolja, csak nem szereti, ha fenyegetik. Egy üzenetet kapott Magyartól, az nem lépi át a büntetőjogi kategóriát.
HVG: Lesz-e társasházfelújítási program? Vitályos: Folyamatban van a zöldenergiás konzultáció.
HVG: A CT- és MR-vizsgálatokat teljes egészében az államnak kellene finanszíroznia, de kapacitáshiány miatt ezt az állam eltolja. Miért? Gulyás: Folynak a tárgyalások, ezek nem zárultak le.
Vitályos 13:02-kor bejlentette, hogy 13:15-ig tarthat a kormányinfó.
Ezt jelentette be Vitályos 13:02-kor. Úgyhogy az Origo szerencsére még kérdezhet további hármat.
Origó után Pesti srácok. 13:05-nél járunk.
Ősszel majdnem 2 hónapra leállt a rendőrségi nyomkövető rendszer, megszökhetett, és azóta sincs meg egy pedofil elítélt a BM hibájából. Miért nem mond le Pintér Sándor? - kérdeztük Gulyás Gergelyt, aki szerint erről kérdezzük a Belügyminisztériumot. És van egy jó híre: több pedofília miatt elítélt van börtönben, mint Gyurcsány idején.
Gulyás Gergely nem lát problémát abban, hogy Bolsonaro két napot a brazíliai magyar követségen töltött. Az nem okozott semmilyen fennakadást az ellene folyó eljárásban.
Ha kínai rendőrök intézkedhetnének magyarokkal vagy Magyarországra látogató turistákkal szemben, az aggályos lenne. De itt csak az történik, hogy ha egy országból sok turista jön, akkor bilaterális megállapodással jönnek rendőrök Magyarországra. Egy kínai magyar rendőr nem viselhet fegyvert és nem intézkedhet Magyarországon. Hasonló szerepet játszik, mint egy tolmács, „de az ő szakmai háttere előnyösebb”, érvelt Gulyás.
Meddig képes Magyarország megtartania békepárti álláspontját? - kérdezte a Hír TV. Gulyás: Amíg nem lesz béke.
Hír TV: Lesznek-e az újabb szövetségeseink? Gulyás: Ha az USA vezetése le akarja zárni a háborút, akkor megvannak ehhez az eszközei, Európának viszont nincsenek meg.
Hír TV: Valós-e, hogy nyugat-európai országok szárazföldi csapatokat küldjenek? Gulyás: Több minden ebbe az irányba megy.
Az ATV munkatársával az alábbi kérdezz-felelet hangzott el:
Az elmúlt évek legfeszültebb Kormányinfója volt az eddigi utolsó. A fő téma akkor még a kegyelmi botrány volt, de Magyar Péter a Kormányinfó előtt 5 nappal már színre lépett a Partizánban. Az volt Novák Katalin és Varga Judit lemondása utáni első alkalom, hogy kérdezni lehetett Gulyás Gergely Miniszterelnökséget vezető minisztertől. Régen volt olyan nehéz helyzetben Gulyás, mint akkor, amikor meg kellett volna magyaráznia: pontosan miért született meg az kegyelem, amibe belebukott Novák Katalin és Varga Judit.
A február 16-i volt Szentkirályi Alexandra utolsó szereplése kormányszóvivőként, mivel ő lett a Fidesz főpolgármester-jelöltje. A terep nem teljesen idegen számára, mivel 27 éves korában, 2014-ben lett főpolgármester-helyettes, a főváros kultúrával, oktatással, szociálpolitikával, ifjúságpolitikával, sporttal, környezetvédelemmel, turisztikával és városarculattal kapcsolatos feladatait látta el. Karácsony Gergely 2019-es győzelmével távozott hivatalából, 2020-tól 2024-ig volt kormányszóvivő.
A Szentkirályi Alexandra távozásával megüresedő kormányszóvivői posztra Vitályos Esztert nevezték ki.
Vitályos 2014 és 2018 között a Miniszterelnökség európai uniós fejlesztésekért felelős államtitkára volt, majd az Emberi Erőforrások Minisztériumában folytatta a munkát ugyanebben a pozícióban. A parlamentbe 2021-ben került be L. Simon László helyére.
Gulyás Gergely és Vitályos Eszter mellett most két minisztervendége is lesz a Kormányinfónak, Varga Mihály pénzügyminiszter és Nagy István agrárminiszter.
Beleszédül az ember, mennyi minden történt február 16., az utolsó kormányszóvivői tájékoztató óta. A teljesség igénye nélkül:
Csak egy dolgot nem tudunk: miért adott kegyelmet Novák Katalin a bicskei pedofilügyben bűnsegédlet miatt elítélt K. Endrének?