![](https://assets.4cdn.hu/kraken/7n7yYTxnetcAUyHQs.jpeg)
A tihanyi Tranzit rendezvénysorozaton idén hajlandók kormánypárti politikusok ellenzéki képviselőkkel vitatkozni. A KDNP-s Rétvári Bence délután Márki-Zay Péter volt miniszterelnök-jelölttel, hódmezővásárhelyi polgármesterrel csapott össze úgy, hogy mindenkinek 25 perce volt beszélni, és végig mérték, hogy ki hol tart éppen. Gyakorlatilag semmiben sem értettek egyet, de a vita nagyon heves volt.
Utánuk Hollik István, a Fidesz kommunikációs igazgatója és Jámbor András parlamenti képviselő, a Párbeszéd-frakció tagja, a Szikra Mozgalom elnökségi tagja következett, a vita moderátora Kárász Róbert volt.
Jámbor András a választási eredményről azt mondta, nem örült, még úgy sem, hogy újoncként egy nehéz választási kerületben tudott győzni a fideszes jelölt ellen. Az inflációs adatok és a háború ismeretében nem volt meglepetés, hogy nem lesz egyszerű ez a négy év. A kétharmaddal szembesülni nem volt jó, de a választáson való elindulással felvállalták, hogy el fogják ismerni az eredményt, ő pedig azon van, hogy a józsefvárosiak problémáját segítsen megoldani.
Hollik szerint a választás tükrözte az emberek véleményét az elmúlt 4, vagy inkább 12 évről. Szerinte az emberek úgy érezték, hogy az életük javult, bizakodók, ez mutatkozott meg az eredményben. Hollik azt mondta, az elmúlt 12 évet nemzeti-szuverenista, kereszténydemokrata szemszögből nézi, így valószínű, hogy Jámbor András baloldaliként bizonyos eredményeket kudarcnak vall. Példaként a bevándorlás ellenzését mondta, amire a kormány büszke, míg szerinte a baloldal a bevándorlást és az LMBTQ-törekvéseket támogatja. Hollik szerint az objektív számok a gazdaságról is az eredményt tükrözik vissza.
Jámbor azt mondta, most nincs kampány, egy válságban van benne az ország, ennek van megélhetési és lakhatási része, illetve élelmiszerválság is van. Jámbor azt mondta, ő nem párttag, nem vett részt a központi kampányban, neki az a feladata, hogy a józsefvárosi embereket képviselje. Szerinte nem központi kérdés, hogy Gyurcsány Ferenc mit mond. Azt mondta, most is azt gondolja, hogy a hatpárti ellenzéknek kellene kormányozni, de nyilván nem értenek ezzel egyet az ott ülők.
Hollik az EU-s támogatásáról azt mondta, ezek nem könyöradományok, hanem járnak Magyarországnak. Ezért mi lemondtunk a piacunk védelméről, cserébe kapunk felzárkózási forrásokat. Hollik szerint itt volt egy politikai nyomásgyakorlás, nem állhat más a háttérben, de úgy néz ki, az Európai Bizottság visszatért az eredeti szerepéhez, és most tárgyal, nem foglal állást politikai értelemben, úgyhogy Hollik bízik abban, hogy az ország meg fogja kapni a forrásokat.
Jámbor azt mondta, egyetértenek abban, hogy ezek a pénzek járnak Magyarországnak, és bizonyos szempontból jobban jár a centrumországok nagytőkéje azzal, hogy beengedtük őket a piacra. De azt mondta, itt nem az óvodások átoperálásáról van szó, hanem EU-s normák betartatásáról. Nyilván azt mondta Merkel, hogy jól mennek itt a dolgok, mert ez az érdeke, de azért nem lehet elfelejteni, hogy van itt még ilyen ügyészég mellett is Mengyi-ügy, Simonka-ügy és Völner-ügy, ami nem azt mutatja, hogy olyan nagyon jól mennek a dolgok.
Hollik erre azt mondta, hogy ha jól érti, Jámbor is elismeri, hogy teszi az ügyészség a dolgát. Hollik szerint most alapvetően az elhibázott szankciók miatt vagyunk ilyen nehéz helyzetben, Európa lábon lőtte saját magát, ha most az EU miatt kerültünk ilyen nehéz helyzetbe, kutya kötelessége az EU-nak odaadni a támogatásokat.
A gyerekvédelminek nevezett népszavazásról kérdeztek, amire Jámbor azt mondta, hogy amikor készült a vitára, érezte, hogy minden kérdés a Fidesz tematikájához fog illeszkedni, de azért válaszol: két gyereke van, Holliknak meg három, Jámbor sok veszélyt lát, ami fenyegeti a gyerekeket.
Például, ha nincs az iskolában normális szexuális felvilágosítás, az iszonyatosan nagy hátrány az egész társadalomnak, Jámbor úgy véli, az ő generációja elég nagy hátrányban volt, most viszont már van internet, és a gyerekek főleg pornóból tanulják a szexualitást, ami nagyon rossz. Jámbor egyébként nem ért egyet azzal, hogy gyerekek nemét átalakítsák, de nem tud arról, hogy erről valaha szó lett volna Magyarországon. Ehhez képest most a népszavazás még az iskolai szexuális felvilágosítást is korlátozza.
Hollik szerint van olyan baloldali reflex, hogy bizonyos társadalmi jelenségeket megpróbálnak eltagadni. Ilyen volt a bevándorlás is, Kunhalmi Ágnes álproblémának nevezte, pedig ez a mai napig probléma Nyugat-Európában, ahova a bevándorlókat beengedték, és már onnan elmenni nem akarnak. Szerinte ez visszaigazolja, hogy a Fidesz veszélyjelző rendszere helyesen működött. Szerinte a genderőrület és az LMBTQ-propaganda pont ilyen. A kérdésre, hogy ezek mit jelentenek, Hollik azt mondta, a Netflixen és az HBO Maxon 18-as karika nélkül homoszexualitást propagálnak, ami nem való gyerekeknek. Hollik szerint ezt a baloldal megpróbálja eltagadni.
Jámbor azt mondta, ő nem gondolja, hogy a homoszexualitás probléma lenne, ami megoldást igényelne. Hollik erről azt mondta, nem lehet kivenni a szülők kezéből a nevelést, és ha a szülő nem tud reagálni az eljuttatott szexuális tartalomra, az nem helyes. Hollik szerint 18 éves korukig hagyják békén a gyerekeinket. Hollik szerint nem helyes, hogy a Netflix, az HBO Max vagy más LMBTQ-szervezetek neveljék a gyerekeket. Jámbor megkérdezte, hogy volt-e példa arra, hogy LMBT-szervezetek bementek iskolába, Hollik azt mondta, volt ilyen példa, és ellent kell neki állni, hogy a szülők tudta nélkül ilyen történjen.
Jámbor szerint ha van egy olyan iskola, ahova bevisznek egy szexuális célzatú programot a szülők megkérdezése nélkül, akkor ez annak az iskolának a problémája, nem törvénykezéssel kell megoldani. Arra a példára, hogy Angliában 42-szeresére nőtt azok száma, akik bizonytalanok a saját nemüket illetően, hogy ha ez 0,0001 százalékról lett 0,0042, az nem probléma. Hollik erre azzal jött, hogy Nyugat-Európában van, ahol szülők hozzájárulása nélkül is lehetővé teszik a nemátalakítást. Jámbor azt mondta, hogy az nem helyes, csak az előző vitában is olyan statisztikát hallott, ami nem adja ki matematikailag, mint ez a 42-szeres szorzó.
Jámbor azt mondta, szerinte az nem propaganda, ha azt mondják egy gyereknek, hogy normális, ha valaki azonos nemhez vonzódik. Ha elfogadásra és szeretetre nevelünk embereket, egy normális társadalomban nem kellene problémának lennie. (Kárász erre közbeszólt, hogy Zaher Gábor szerint egy szülő átlagosan 7 percet beszél a gyerekével Magyarországon.)
Hollik a népszavazásról azt mondta, népszavazáson még nem vettek ennyien részt, még az EU-s és NATO-tagságról szóló népszavazáson sem, és vannak olyanok is, 600 ezren, akik nem a Fidesz-KDNP-re szavaztak, mégis szavaztak a gyerekvédelmi népszavazáson.
Jámbor erre azt mondta, hogy erről a 7 perces adatról van szó: ezért iszonyatosan káros, ha a szexuális felvilágosítást kivisszük az iskolákból, szükség van arra, hogy a társadalom is mintákat adjon a gyerekeknek. A kérdésre válaszolva azt mondta, soha nem szavaztak ennyien népszavazáson, de sosem volt még országgyűlési választás napján népszavazás is, itt egy durva mozgósítás volt, és az, hogy érvénytelen lett a népszavazás, nem azt mutatja, hogy ez a legégetőbb probléma. Szerinte érdekes lett volna, ha az álláskeresési járadékról vagy a Diákvárosról lehetett volna szavazni.
Jámbor a rezsicsökkentésről azt mondta, könnyű ezt a szankciókra kenni, de nem gondolja, hogy az USA-ban az infláció a szankciók miatt van, vagy a kínai gazdaság azért stagnálna. Már régóta tart egy világgazdasági válság, amit súlyosbít a háború, lehet vitatkozni a szankciókról ebben a helyzetben.
Jámbor szerint a rezsicsökkentést alapvetően meg kell tartani, de az, hogy úszómedencét rezsicsökkentéssel fűtsünk, nem fenntartható. Akiket durván érint a válság, azokat meg kell védeni, de az átlagfogyasztás miatt olyanok, akiknek a fogyasztásuk nem kirívó, de olyan állapotú házban lakik vagy olyan sokan laknak, azoknak nagyon sok pénzt kell fizetniük. Jámbor szerint nem egykulcsosnak kéne lennie, a második sávban el kellene engedni például az áfát.
Hollik azt kérdezte, mi más okozza az elszabadult energiaárakat, ha nem a háború és a szankciók. Szerinte azóta nő drasztikusan a gáz ára, amióta a hatodik szankciós csomagot elfogadta az EU. Semmi más nem okozza ezt, csak a háború és az elhibázott szankciók. „Hát ti szavaztátok meg, az Isten szerelmére!” – mondta Jámbor.
Hollik szerint a Krím elfoglalása óta vannak szankciók, és semmit nem értek, mert háború lett, és sajnos rövid távon nem lesz vége a háborúnak, pedig nyilvánvaló, hogy a béke oldaná meg a helyzetet. Hollik felhozta, hogy Jámbor szövetségesei, Gyurcsány és Márki-Zay is azt mondta, a rezsicsökkentés fenntarthatatlan. Hollik is azt mondta, hogy az átlagfogyasztásig lehet fenntartani a rezsicsökkentést, ha nem lett volna benzinárstop, az infláció még magasabb lesz.
Jámbor azt mondta, már tavaly ősszel bevezették az árstopot az inflációs helyzetben, hogy lehetett inflációs helyzet fél évvel a háború előtt, ha szerintük háborús infláció volt. Jámbor arról is beszélt, hogy bőven a háború előtt elszálltak az energiaárak. Azt is említette, hogy Orbán korábban azt mondta, spórolni vagy többet kell keresni, ha nem tudják kifizetni az energiát, erről Jámbor azt kérdezte, hogy tud többet keresni az az állami alkalmazott, akinek a kormány állapítja meg a fizetését.
Hollik arról beszélt, hogy 2010 előtt Jámbor szövetségesei eladták az összes energiavállalatot, idegen kézbe adták a MOL-t, nem volt magyar kézben az energiatározók nagy többsége. Hollik azt kérdezi, hogy tudtuk volna feltölteni a tározókat, ha az van, mint Nyugat-Európában, hogy magántulajdonosok kezében van, és nem érdekeltek abban, hogy betárazzanak. Ehhez képest az Orbán-kormány visszavásárolta a MOL-t, az összes energiacég magyar kézben van és a gáztárolók is állami kézben vannak. A neoliberális politika alapján privatizált energiacégeket visszavettük, így kevésbé vagyunk kiszolgáltatott helyzetben.
Hollik szerint nem véletlenül átlagfogyasztást szabtak meg, valószínűleg a közfoglalkoztatottak az alatt fogyasztanak. Arra, hogy aki nem fogyaszt kevesebbet, azt mondta: megmondtuk, hogy mi van. Hollik maga is jobban oda fog figyelni, hamarabb lekapcsolja a lámpát. Megismételte, hogy az ellenzék eddig is a rezsicsökkentés ellen volt, a kormány meg továbbra is fenntartja az átlagfogyasztás erejéig. Jámbor erre azt mondta, hogy tehát az, amit Orbán mondott, az butaság, mert nem tud eleget keresni egy közalkalmazott. Hollik szerint a bérek dinamikusan növekednek, és remélik, hogy fognak is.
Jámbor azt mondta, Orbán azt mondta, azért van a rezsicsökkentés, mert nyugaton jobban keresnek, de most az elmúlt hat hónapban folyamatosan csökken az átlagbér vásárlóértéke Magyarországon, a rendszerhasználati díj is nő, a nagy multicégek három év alatt 156 milliárdot raktak el, ebből Mészáros Lőrinc Tigáza 37 milliárdot keresett.
Jámbor szerint a Fidesz a hatalom szuverenitását próbálják építeni, nem a nép szuverenitását. A kormány levitte a társasági adót 9 százalékra, abból 5,7 százalékot szed be az állam, a jövő éviben pedig 5,4 százalékot. Itt pár 100 milliárdot be lehetne szedni ahelyett, hogy egyéb megszorító intézkedéseket hoznak chipsadótól kezdve pelenkaadóig. Az extraprofitadóval egyetért Jámbor, de például a telekommunikációs cégeknél egy az egyben megy az áthárítás a fogyasztókra, és nem látja, hogy a kormány ez ellen hangosan fellépne.
Hollik szerint nem volt még olyan 10 év, mint az elmúlt 10, amikor ekkorát nőtt volna a GDP és a bruttó bér. Ezt elvitatni baloldali alapon lehet, de az emberek mást igazoltak vissza a választáson. Hollik szerint a baloldal visszatérne a régi, jó válságkezeléshez: adóemelés. Jámbor erre azt mondta, hogy az a lényeg, kiknek, a társasági adó a nagy cégekre vonatkozik.
Hollik szerint jót tesz a gazdaságnak, ha alacsonyak az adók, így jöttek létre új munkahelyek. A gazdaságpolitika az egykulcsos alacsony szja és társasági adó, míg a baloldali válságkezelés mindent az emberekre hárított. 2009-ben a gazdaság visszaesése majdnem 3 százalékkal magasabb volt az EU-s átlagnál, ezzel szemben a covid-válság után mindenhol az látható, hogy a magyar gazdaság 2-3-4 százalékkal jobban keres az EU-s átlagnál. A progresszív adózás nem működik.
Jámbor azt mondta, most 6 százalék fölötti GDP-növekedés van az előző évhez képest, de fél évig le volt zárva az ország. A forint-euró árfolyam a legdurvább dolog, a magyar bérek euróban nem versenyképesek Kelet-Európában, Bulgária van mögöttünk. Azért jó Magyarországon befektetni, mert alacsonyak a fizetések, gyenge a munkajog és alacsonyak az adók – idézett egy jelentést Jámbor. Felhozta azt a 120 ezer családot, ami feltöltőkártyával tölti fel az áramot, és amire még nincs lefejlesztve a szoftver. Jámbor szerint a magyar állam hibázott, nem utólag kellene kompenzálni az embereket, hanem le kell fejleszteni a szoftvert minél előbb.
Hollik segítségét kérte ebben, aki viszont azt kérte, hogy mivel a DK-sok nem jönnek el ilyen vitákra, kérje meg őket, Gyurcsányt és Dobrevet, hogy ne lobbizzanak az ellen, hogy Magyarország megkapja az EU-s forrásokat. Jámbor azt mondta, nem látja, hogy Dobrev Klára ezzel próbálkozna vagy hogy ekkora hatalma lenne, hogy meg tudná akadályozni a támogatást.
Jámbor azt mondta, van 200 ezer ázsiai munkavállaló, akiknek a kölcsönzését megkönnyítették, és akik miatt nyugat-magyarországi cégek rúgnak ki magyar munkavállalókat, hogy olcsóbban alkalmazhassák őket.
Hollik arról beszélt, hogy amikor Jámborék kormányoztak, erre Jámbor mondta, hogy 23 éves volt 2010-ben, ráadásul az ellenzéki pártok képviselőit legyőzte előválasztáson. Hollik azt mondta, akkor 13 százalékos munkanélküliség volt, most meg nincsen, csak annyi munkavállaló jöhet, amennyi betöltetlen álláshely van. Csak arra a munkahelyre jöhetnek, amit nem tudnak magyarok betölteni.
Az MVM Next Energiakereskedelmi Zrt. egyébként a nap folyamán közölte, hogy automatikusan jóváírja a különbözetet minden olyan felhasználónak, aki augusztusban nem csak rezsicsökkentett áron tudta feltölteni előre fizetős árammérőjét, továbbá mostantól minden előre fizetős mérőt használó ügyfelének egységes elszámolási módot biztosít.
Kommentek
Közösségünk messze túlnyomó többségének jószándéka és minden moderációs igyekezetünk ellenére cikkeink alatt időről-időre a kollégáinkat durván sértő, bántó megjegyzések jelentek meg.
Hosszas mérlegelés és a lehetőségeink alapos vizsgálata után úgy döntöttünk, hogy a jövőben a közösségépítés más útjait támogatjuk, és a cikkek alatti kommentelés lehetőségét megszüntetjük. Közösség és Belső kör csomaggal rendelkező előfizetőinket továbbra is várjuk zárt Facebook csoportunkba, a Közértbe, ahol hozzászólhatnak a cikkeinkhez, és kérdezhetnek a szerzőinktől is.