![](https://assets.4cdn.hu/kraken/7wm6XkyZBvUPGWB1s.jpeg)
"Még a törökök előtt megtörténik a ratifikáció, és ismétlem: nem Magyarországon fog múlni a csatlakozásuk. A svédekkel erősebb lesz a NATO, márpedig a szervezet jövője Magyarország számára is kulcsfontosságú kérdés." - ezt nyilatkozta a Szabad Európának Németh Zsolt, az Országgyűlés külügyi bizottságának fideszes elnöke. A portálnak adott hosszú interjújában arról is beszélt, hogy amikor Orbán Trumpot támogatja az elnökválasztáson, azzal nem befolyásolja az amerikai belpolitikát, a magyar–ukrán politikai párbeszéd körülményei javításra szorulnak, az EU-ban pedig a kormány "értékkonzervatív" nézetei miatt kezelik másodrendű tagként Magyarországot.
Az interjú elején a svéd csatlakozás ratifikálásáról kérdezi a politikust a Szabad Európa újságírója. Németh Zsolt többször is kijelenti az interjúban, hogy Magyarország támogatja a svéd NATO-tagságot, a parlament ezért azt meg fogja szavazni. Hogy mikor, az már egy technikai kérdés, annak ellenére, hogy Kocsis Máté a napokban arról beszélt, hogy a sokat emlegetett, a magyar kormánnyal kritikus svéd oktatóvideó miatt "a kormánypárti frakciók egyelőre nem tudtak támogató döntést hozni". Németh Zsolt szerint fontos, amit a Fidesz frakcióvezetője mond, mert nem elhanyagolható, hogy milyen szövetségesek leszünk a NATO-ban, az ilyen filmek nélkül pedig sokkal jobbak tudnánk lenni. De a képviselő szerint "javul a kölcsönös tisztelet légköre", és az oktatófilm ellenére is meggyőződése, hogy az igen gombot nyomja majd meg a kormánytöbbség. Németh Zsolt beszélt a magyar-amerikai kapcsolatrendszerről is, ami szerinte két vágányon működik: az egyik a mindenkori adminisztrációval, amiben a biztonságpolitika a legfontosabb kérdés, és egy értékalapú, társadalompolitikai vágányon az amerikai konzervatív mozgalommal. Ennek kapcsán merült fel a kérdés, hogy David Pressman amerikai nagykövetet folyton azzal vádolja a kormány, hogy bele akar szólni a magyar belpolitikába, de közben Orbán Viktor többször is nyíltan kiállt Donald Trump mellett. Németh szerint "Amerika és Magyarország között azért van némi méretkülönbség", így Amerika valóban képes beavatkozni a magyar belpolitikába, ami fordítva nem igaz. Tény viszont, hogy Trump és Orbán között jó a kémia.
Ha már kémia és diplomácia, a magyar kormányt azért is sokat kritizálják, hogy továbbra is erős kapcsolatot tart fenn Oroszországgal, Szijjártó Péter például rendszeresen találkozik Szergej Lavrovval. A külügyi bizottság elnöke szerint Magyarország elítéli az orosz agressziót, viszont ettől Oroszország még létezik és kulcsfontosságú lesz a háború lezárásában, ezért tárgyalni kell. "Arra az érzékeny kérdésre, amit sokszor megkapunk a parlamentben is, miszerint háborús bűnös-e Putyin, azt mondom, nem a mi dolgunk eldönteni. Erre lesznek megfelelő fórumok." - tette hozzá. A kérdésre, hogy Ukrajna ugyanolyan fontos a háború lezárásában, Szijjártó mégsem találkozik ugyanannyit ukrán kollégájával, mint Lavrovval, Németh Zsolt beismerte, hogy "a magyar–ukrán politikai párbeszéd körülményei valóban javításra szorulnak", de például az, hogy Novák Katalin köztársasági elnök már kétszer járt Kijevben, javíthat ezen. A képviselő szavaiból alapvetően úgy tűnik viszont, hogy az ukrán kormánynál pattog a labda: "Ukrajnának is tekintettel kell lennie arra, hogy a szomszédainak, akiknek a támogatását elvárja és meg is kapja, ugyanúgy vannak érdekei."
Németh Zsolt az interjúban arról is beszél, hogy bár nehéz időszakon megy át a V4 a háború kezdete óta, de a szövetség nem esett szét, annak intézményei működnek, a szlovák és lengyel választás után pedig új lendületet kaphat az együttműködés. És arról is, hogy a kormány saját értékelése szerint nem Európa-ellenes, de az Európai Bizottság és Parlament másodrendű tagként kezeli Magyarországot. Ahogy az olasz és lengyel kormánnyal is "szórakozik a bizottság", nem adja oda az országoknak járó forrásokat. Ez Németh szerint azért van, mert ezeknek az országoknak "értékkonzervatív" kormánya van. Azt is hozzátette, hogy az "értékkonzervatív" körökben Magyarország ázsiója a nyugati világon belül is "meglehetősen magas, szó sincs az ország elszigetelődéséről, csak a progresszívekben nincs meg a tolerancia és a párbeszéd készsége.