![](https://assets.4cdn.hu/kraken/7gAshdz77kekSOFus.jpeg)
Az elmúlt hónapokban a kormánypárti sajtóban egyre többször tűnik fel egy új szervezet neve, amelynek „szakértőire” szívesen hivatkoznak valamilyen kormányzati téma támogatására. Ez a Védett Társadalom Alapítvány, a jobboldali kultúr- és médiaharc egyik legújabb egysége, amely nem kevesebbet tűz ki céljául, minthogy a „normalitást védje” a globalizáció erőivel szemben. Ehhez olyannyira vállaltan az ellenségeiknek tekintett „globalisták” módszereit teszik magukévá a szervezet alapítói, hogy a Védett Társadalom Alapítványt kimondottan a Soros György-féle Nyílt Társadalom Alapítvány mintájára kívánják felépíteni.
A 2021 nyarán indult szervezet kiáll a bevándorlásellenesek, homofóbok és szalonrasszisták szólás- és véleményszabadságáért, és globális hálózatba szerveznék az Orbán-kormány ellenségeinek ellenségeit. Az alapítvány képviselői nem ismeretlenek, hiszen többségük a kormánypárti sajtó bejáratott szereplője, a közmédia egyik kedvenc biztonságpolitikai „szakértőjétől” a Megafon központ egyik tízmilliókkal támogatott üdvöskéjéig. A szervezetet és annak tagjait viszont legalább annyi szál köti a Fidesztől korábban bőven jobbra lévő, most már sokkal közelebb került szélsőjobboldali csoportokhoz, mint a kormánypárt politikusaihoz.
A Védett Társadalom Alapítvány tevékenysége nagyrészt a kuratóriumi tagok médiaszerepléseiből, saját médiatartalmak gyártásából és fideszes eseményeken való megjelenésekből áll. Nemrég elindult a szervezet jogvédő szárnya is, amely egyelőre szintén a valóság kormánypárti változatának magyarázatával foglalkozik. Pedig a szervezet alapítóinak tervei szerint ennél sokkal ambiciózusabb célokkal jött létre az alapítvány. Honlapja szerint a VTA (vagy VDTA, néha így, néha úgy szerepel a szervezet anyagaiban, de idővel majd eldöntik, hogyan rövidítik magukat) „védelmet nyújt a fizikai, biológiai és erkölcsi határok felszámolására törekvő globalista szervezetekkel és ideológiákkal szemben”. Ahogy a szervezet honlapján található manifesztóban is olvasható:
A VTA vezetőinek nyilatkozataiban, írásaiban nagyon gyakran előkerül, hogy a szervezet a „normalitást” védi azoktól, akik, ahogy Moys Zoltán alapító a Magyar Nemzetnek adott interjújában fogalmazott, „normává tennék az abnormalitást”. Ezzel persze elég sok időt és energiát megspórol magának a szervezet, azt ugyanis nem igazán fejti ki, hogy pontosan mitől normális az a normalitás, amit védelmeznek. Igaz, ha elfogadjuk, hogy van egy normalitás, ami „teremtett” és hagyományok formájában apáról fiúra adott, akkor maga a kérdés, hogy a normális mitől normális, már önmagában a normalitás elleni támadás. Így kénytelenek vagyunk elfogadni, hogy az a normális, amit a Védett Társadalom Alapítvány annak tart. És ezt bármi áron megvédi azoktól, akiktől meg kell azt védeni.
„Előbb Isten helyébe próbálták helyezni önmagukat, aztán a nemzeteket fordították egymás ellen, később a nemzetek megsemmisítésére törekedtek, utána a család alapjait kezdték ki, ma meg már az egyén vele született faji és nemi identitását is kétségbe vonják” – ez az idézet szintén Moys Zoltántól származik, aki szerint alapítványa egy évezredes küzdelembe száll be, ami „az egyetemes értékek, a hagyomány alapjain állók és a relativista, anyagelvű ellenerők, a hazugság zsoldosai között” zajlik. Hogy kik ezek a relativista zsoldosok, kikből áll ez a „kis létszámú, de annál erőszakosabb és hatalmas anyagi háttérrel rendelkező, magát haladó elitnek kikiáltó réteg”, azt Moys nem nevezi meg az interjúban, de alapítványának nevéből természetesen ki lehet találni, hogy kikről is van szó. Más fórumokon amúgy is bevállalta már a szervezet, hogy honnan jön a név, és kik ellen folyik a harc.
Moys annyira a Soros György által alapított Nyílt Társadalom Alapítványnak próbál odacsapni szervezetével, hogy azt eredetileg Zárt Társadalom Alapítvány néven jegyeztette be. A cégbíróságon elérhető dokumentumok szerint a Zárt Társadalom Alapítványt kicsit több mint egy évvel ezelőtt, 2021 január közepén alapították. Ezen a néven is működött közel öt hónapig, amikor az alapítók úgy gondolhatták, hogy a nagyon negatívan hangzó „zárt” jelzőnél pozitívabb, de mégis kellően kizáró a „védett”, így kérvényezték a szervezet nevének megváltoztatását. Igaz, ebben az időszakban még nem volt látványos aktivitásuk. Az eredeti elnevezésre már csak egy utalás maradt, a cégbírósági dokumentumokban ugyanis még mindig az szerepel, hogy az alapítvány célja többek között „a zárt társadalom helyreállítását célzó társadalmi átalakulások támogatása”.
A VTA amúgy a tudományos kutatást jelölte meg fő céljának, de emellett olyan céljai is vannak, mint
A szervezet céljai között szerepel ezek mellett közegészségügyi kezdeményezések támogatása, és az is, hogy adatokat, információkat gyűjtsön a „világban zajló természetellenes átalakulásokat megfékező különböző alapítványi és intézményi” programokról.
A Védett Társadalom Alapítvány nemcsak információkat gyűjtene hasonló szervezetekről, de világszerte támogatná is azok munkáját, alapcéljával összefüggésben ugyanis tervei szerint adományozó tevékenységet is végez.
Megkérdeztük az alapítványt, hogy eddig milyen szervezeteknek adott vagy tervez adni adományt, illetve hogy honnan származik az alapítvány erre felhasznált vagyona. Erre sajnos mind ez idáig nem kaptunk választ, az alapítványnak pedig még nincs elérhető beszámolója, amiből annak anyagi helyzetére lehetne következtetni.
A szervezet mindenképpen nemzetközi hálózatban gondolkodik, máskülönben hogyan is vehetné föl a versenyt a „Soros-hálózattal”. Hogy a nemzetköziesedés eddig hogy megy, az még nem egyértelmű. Az alapítvány honlapján található Google-térkép szerint a szervezet már szinte minden kontinensen jelen van, bár a térkép valójában azt mutatja, hogy honnan származnak a VTA támogatói. Trombitás Kristóf, a kuratórium tagja mindenesetre még szeptemberben azt mondta, hogy a VTA már a kezdetektől nagyjából tucatnyi nemzetközi fiókszervezetet tudhat maga mellett, ezek száma pedig folyamatosan növekszik. 4-5 éves távlatban erős nemzetközi hálózatot vizionál, és szerinte minden jelentősebb magyar településen lesznek „bajtársai” a szervezetnek, akikkel nagy közösséget alkothat.
A bajtársi közösség már most is alakul, mind a kormánypártokon, mint az úgymond azon kívüli (szélső)jobboldalon. A VTA zárt Facebook csoportjának több mint hatezer tagja van, aminek hivatalos oldalán keresztül tagja például Rétvári Bence és Azbej Trisztán államtitkár, Lomniczi Zoltán, a közmédia jogász szakértője, és több jobboldali újságíró. Rajtuk kívül pedig olyan szélsőjobboldali szervezetek, mint a Légió Hungária vezetője.
A Védett Társadalom Alapítvány hangzatos céljainak egyelőre még kevés kézzel fogható eredménye van, bár még maga a szervezet is viszonylag új. Egyelőre leginkább médiatartalmakat állít elő a kormány karcosabb üzeneteinek támogatására. A VTA felkarolta az előző kampányokban is erős migrációellenes vonalat, de nagy téma a magyarok és a kereszténység globális üldözése és az „LMBTQ-propaganda”. Az alapítvány nemrég indult blogján (amelyre az alapítvány információs oldalaként szeretnek hivatkozni) interjúsorozat készült külföldről hazaköltözött magyarokkal, amelynek fő üzenete, hogy a nyugati világ az elviselhetetlen véleménydiktatúra és a bevándorlás miatt romló közbiztonság miatt lényegében élhetetlenné vált.
Nemrég „tényfeltáró” cikksorozat indult arról, hogy az ELTE egyik online kurzusán szó van a homoszexualitásról, és nem negatív fényben, vagy, ahogy a cikk bevezetőjében olvasható: „Masszív homoszexuális propaganda folyik az adófizetők pénzéből fenntartott Eötvös Loránd Tudományegyetemen”. Erről a tényfeltárásról a Kossuth Rádió is beszámolt. Szintén hasonló témában indított nemrég „gyermekvédelmi” videós műsort a vdtablog.hu, amelynek első adásában Bagdy Emőke és Hal Melinda pszichológusok beszélgettek. De az is kiderülhet a blog cikkeiből, hogy a klímakatasztrófa elkerüléséért hathatós fellépést követő mozgalom célja a „fehér európai büszkeség kiiktatása és lecserélése a depressziós, öngyűlölő, a Földet pusztító ember mesterségesen kreált toposzára, akinek szégyenkeznie kell elődei tettei miatt”.
A VTA egy új, a kormánymédiában várhatóan sűrűn megszólaltatható „jogvédő” szervezetet is létrehozott. Ahogy a TASZ kormánypárti ellenpárjaként létezik az Alapjogokért Központ (amelynek vezetői hozták létre a Megafon Központot), a VTA szárnyai alatt megalakult a Helsinki Bizottság ellenpárja, a Budapest Bizottság. Ez pedig a kormányzati propaganda szerint a legelnyomottabb kisebbség, a fehér keresztény jobboldaliak jogainak védelmére esküdött fel. Az egyik első ügy, amelyet a szervezet felkarolt, egy nem túl nagy nyilvánosságot kapott vita Perintfalvi Rita katolikus teológus és Hess Dénes között. A ferences szerzetes a Vasárnap.hu-n nyílt levelet írt Perintfalvinak címezve, abban azt írva, hogy a teológus „szakmáját (diplomáját) megcsúfolva az Egyház és a Szentírás tanításával ellentétes »agymenésekkel« házal”,amikor Facebook-oldalán kiáll amellett, hogy „a homoszexuális (kéj)vágy ki- és megélése nemcsak hogy elfogadható, de természetes”. Hess szerint ugyanis a katolikus egyház tanítása szerint az bűn, és ezt aztán hosszan kifejtette. Perintfalvi a Facebook-oldalán reagált, azt írva, hogy az atya érvei „nemcsak homofóbok, de a de el kell gondolkodni a közösség elleni uszítás tényállásának meglétén is!?” Erre ugrott rá a Budapest Bizottság: „amennyiben szükségessé válik, a Budapest Bizottság és így a Védett Társadalom Alapítvány biztosítja a jogvédelmet Hess Dénes atyának és bárkinek, akire ráfordul a woke-os véleménydiktatúra úthengere”.
A Védett Társadalom Alapítványt a fideszes média újságírói, műsorvezetői és sokszor mutogatott szakértői hozták létre. Főleg olyanok, akik jellemzően eddig is a fideszes ideológia radikálisabb értelmezését képviselték, vagy legalábbis hajlandók voltak a kormányzati gondolatokat azok logikus végkövetkeztetéséig elvinni. Nem teljesen véletlen, hogy, ahogy majd erről később bővebben szó lesz, az alapítvány munkatársai közül többen vannak baráti/bajtársi kapcsolatban szélsőjobboldali csoportok képviselőivel és karolják föl azok ügyeit.
A szervezetet a fekete öves kultúrharcos Szakács Árpád és Moys Zoltán, a Kitörés-emléktúrát szervező Börzsöny Akciócsoport vezetője alapította. Szakács, aki 2016 és 2020 között a Mediaworks alá tartozó megyei lapok főszerkesztőjeként terelte a kormánypárti tartalmat, és aki az irodalmi és művészeti életben a jobboldali kultúrharc egyik vezéralakja volt, azóta annyira oltásellenes lett, hogy teljesen szembefordult az orbáni politikával, és a Mi Hazánk holdudvarában kötött ki. Valószínűleg ezzel lehet összefüggésben, hogy a VTA-ból is kilépett.
Moys Zoltán viszont még nagyon is aktív. Moys azon szerencsések közé tartozik, aki ötvözni tudta a hobbiját és a munkáját, amellett ugyanis, hogy az állami támogatással szervezett Kitörés-emléktúra szervezője, a köztévén futó Hazajáró című műsor rendezője, ami Magyarország és a Kárpát-medence túraútvonalait mutatja be, erős nacionalista és irredenta felhangokkal. Ezt a műsort Moys Dextramedia nevű cége gyártja, amely több más közmédiás/állami megrendelést is teljesített korábban. 2013-ban például 5 részes promósorozatot készítettek a devizahitel-károsultaknak felhúzott ócsai lakóparkról, amelyben szerkesztőként a az MTVA-vezérigazgató Papp Dániel is közreműködött. 2011-től viszont a közmédia stabil beszállítójává vált, a Hazajárón és az ócsai riportsorozaton kívül még több filmet és műsort is készített Moys cége. Többek közt ezekkel csak 2011 és 2014 között 400 millió forintot keresett a cég.
A kormánypárthoz Moyst rokoni szálak is kötik, az apósa ugyanis Lezsák Sándor, az Országgyűlés fideszes alelnöke. 2021 őszétől pedig az alapítványosított SZFE oktatói gárdájába is bekerült.
Moystnak a Kitörés-túrán kívül is van köze a Fideszen kívüli szélsőjobbhoz. Ahogy az Átlátszó megírta, 2011-ig a Dextramedia gyártotta az akkor még szélsőjobbos Jobbik N1TV híradóját is, amelynek egyik adásában jelentős államférfiként emlékeztek meg Adolf Hitlerről. Emellett a Dextramediával azonos IP-címen működött egy ideig a Hatvannégy Vármegye Ifjúsági Mozgalom, az ebből a szélsőjobbos szervezetből a parlamentbe bekerült Zagyva György Gyula honlapja is. A cég a Kuruc.info mellett támogatta 2013-ban a Nemzeti Front zenekar karácsonyi koncertjét.
Az alapítvány kuratóriumát Földi László vezeti, aki ismerős karakter lehet bárkinek, aki szokta nézni a közmédia és a fideszes médiaholdinghoz tartozó tévék beszélgetős műsorait. Földi a Magyar Népköztársaság belügyminisztériumának III/I-es főcsoportfőnökségén kezdte pályafutását hírszerzőként, amivel párhuzamosan az MSZMP-s alapszervezeti titkára is volt. Hírszerzői karrierje a rendszerváltás után is folytatódott, 1995-re az Információs Hivatal műveleti igazgatója volt, ezredesi rangban. Ekkor keveredett bele a Nyírfa-ügybe, amikor kiderült, hogy az IH a magyar-román-ukrán határon zajló illegális ügyek feltérképezésének ürügyén baloldali politikusokról is gyűjtött adatokat titkosszolgálati módszerekkel. Erre a hivatalnak nem volt felhatalmazása, mert csak külföldön kémkedhetett, itthon nem.
Amikor 1996-ban kitört a botrány, államtitoksértés és jogtalan adatkezelés miatt vizsgálat indult Földi ellen, és kirúgták. 1999-ben bizonyítottság hiányában felmentették a vádak alól, de a hírszerzői karrierjének vége szakadt. Eddigre viszont már a Fidesz volt kormányon, és az új kormány egyik első nagy – később blöffnek bizonyult – botrányában, az úgynevezett megfigyelési ügyben vállalt szerepet, majd bizalmi emberként, Defend nevű biztonsági vállalkozása élén gyűjtögette az állami megrendeléseket. A 2002-es kormányváltás után aztán lemondott az addigra már 2400 embert foglalkoztató cég éléről, attól tartva, hogy a vele nem túl jó viszonyt ápoló szocialisták a személye miatt bedarálják majd a vállalkozást.
Földi László a jobboldali sajtó kedvelt biztonságpolitikai nyilatkozója, aki az elmúlt években viszonylag sarkos megjegyzéseiről és extrém teóriáiról lett ismert, amelyek miatt néha bajba is került. 2017-ben például, a kormány migrációs pszichózisának csúcsán azt nyilatkozta az Echo TV-nek, hogy a bevándorlókat segítő civil szervezetek háborús bűnösök, kollaboránsok, embercsempészek, akik háborús helyzetben szabadon likvidálhatók lennének.
Földi ekkor éppen Tarlós István budapesti főpolgármesteri hivatalának dolgozott tanácsadóként. A nyilatkozat után Tarlós először megtiltotta Földinek, hogy bármit is nyilatkozzon a migráció témaköréről addig, amíg a fővárosnak dolgozik, majd amikor Földi nem bírt leállni, kirúgta. A nyilatkozat még a fideszes tagokkal feltöltött Médiatanácsnak is sok volt, súlyosan jogsértőnek találta az Echo TV riportját, és megbüntette érte a csatornát. Ettől függetlenül Földi a fideszes média egyik kedvenc biztonságpolitikai szakértője maradt, rovatot kapott a Magyar Időkben és rendszeresen nyilatkozott a Hír TV-ben, a köztévében. A teljesség igénye nélkül álljon itt pár meredekebb állítása:
A Védett Társadalom Alapítvány céljaival kapcsolatban sem fogja vissza magát. 2021 nyarán a Magyar Nemzetbe írt manifesztószerű cikket az alapítvány céljairól. Ebben hivatkozik például arra a Franciaországban nagy felzúdulást keltett, a szélsőjobboldali médiában fölkapott nyílt levélre, amelyben a francia hadsereg néhány tábornoka faji háború veszélyéről ír, a faji háború oka pedig természetesen az antirasszizmus lenne: „A segélykiáltásnak beillő megszólalást a kezelhetetlen multikultúra zsákutcája váltotta ki, a különböző kultúrák együttéléséből – sajnos – természetszerűen bekövetkező drámai esetek sokasága. Mi, a Védett Társadalom Alapítvány képviselői és követői hisszük, hogy még nem merült ki az eszmei harc lehetősége, még nem érkezett el a valódi tábornokok ideje – bár fontos tudni, hogy itt állnak mögöttünk –, talán még az értelem harcát meg lehet vívni, megvédve mindazt, ami az emberi lét méltóságát képviseli.”
Földi László mellett felesége, Földi-Kovács Andrea, a Hír TV volt műsorvezetője ül a kuratóriumban, aki férjével együtt szokta különböző fideszes rendezvényeken, például Böröcz László Budai Polgári Szalonjában képviselni az új alapítványt és annak nézeteit. Egy ilyen rendezvényen például arról beszélt, hogy míg a baloldal csak érzelmekkel, a jobboldal érvekkel operál. Mindezt egy olyan szervezet nevében, ami, ahogy már föntebb említettük, nem nagyon vacakol azzal, hogy álláspontját érvekkel támassza alá. Ez a normalitás, és kész. Földi-Kovács a Mandiner cikke szerint egyenesen az alapítvány miatt hagyta ott a Hír TV képernyőjét.
Nem Földi-Kovács Andrea az egyetlen Hír TV-s veterán a VTA kuratóriumában, szintén tagja a testületnek Szabó Anett. Rajtuk kívül még Kovács Zsolt televíziós műsorkészítő és Göbl Gábor, a Moby Dick zenekar basszusgitárosa és Sopron korábban jobbikos képviselője ül a kuratóriumban. A legismertebb arc talán Trombitás Kristóf Keresztély, a Megafon Központ fizetett Facebook-kampányainak egyik nagy kedvezményezettje. A kormánypárti közösségimédia-propaganda gyártásával és finanszírozásával foglalkozó szervezet 2022 február 14.-ig bezárólag 75 millió forintért reklámozta Trombitás Facebook-oldalának tartalmait. Ez fele annyi, mint amennyivel mondjuk Deák Dániel videóit tolja az állítása szerint nem közpénzből működő szervezet, de azért még így is a fideszes magyarázó tartalmak egyik népszerű arcának számít. Az alapítvány médiamunkás tagjai közül pedig messze az ő karrierje az, ami még most ível fölfele a kormánypárti propaganda-komplexumon belül. Trombitás manapság tipikus talpasként, mozgalmi emberként definiálja magát, aki kész belemenni az ideológiai földharcba, mert, ahogy nemrég nyilatkozta a következő választásról: ez most tényleg a világok harca lesz.
A Fidesz jobbszárnyához tartozó figurák mellett megjelennek a kemény, szervezett szélsőjobbhoz köthető szereplők is a VTA körül. Közülük is talán a Incze Béla a legfelismerhetőbb arc, aki több radikális szervezetben is töltött be szerepet. (Róla Plankó Gergő kollégám írt részletesebben pár éve.)
Incze a Hatvannégy Vármegye Ifjúsági Mozgalom elnökségi tagja volt. Ilyen minőségében szólalt fel például 2011-ben egy Budaházy György mellett tartott szimpátiatüntetésen, ahol arról beszélt, hogy véleménye szerint a szélsőjobbos szervezeteknek az SS Werwolf csapatokat kellene példaképüknek tekinteniük, amelyek népi terrorista sejtekként működtek még évekkel a Harmadik Birodalom bukása után is. Arra buzdította az egybegyűlteket, hogy mindenki járjon küzdősportórákra, kezdjen fegyverekkel ismerkedni, „mert lehet, hogy eljön egy olyan idő, ami nem nyílt háborút, polgárháborút jelent, hanem mindenki elmegy a munkájába reggel, aztán este meg felrobbant valamit! Ki tudja?”
Egy ideig viszont népi terrorista helyett parlamenti dolgozó lett, először a szintén HVIM-s Zagyva György Gyula asszisztenseként, majd a Jobbik-frakció alkalmazottjaként dolgozott. Egészen addig, amíg egy legénybúcsún égő magnéziumfáklyát nem dobott egy autóra és le nem ütötte az ezzel egyet nem érő, amúgy rendőr tulajdonost. Ezután a szerződését megszüntették.
Incze 2018-ban kilépett a HVIM-ből, a döntés hátterét ismerők szerint azért, mert a Jobbik jobbszárnyából alakult Mi Hazánkhoz közeledett a szervezet, Incze viszont független akart maradni. Megalapította hát a Légió Hungária nevű csoportját, amelyben azóta is aktív. Ez a csoport feltűnt a Becsület Napja felvonulás szervezői között, ők voltak azok, akik 2019-ben megtámadták az Aurórát, ahol épp a Pride-hoz kötődő rendezvény volt. A magát militáns konzervatívként meghatározó Incze csapata szervezett edzőtábort tart nacionalista fiataloknak, rasszvédő konferenciát szervez és aktív viszonyt tart fenn környékbeli országok szélsőjobbos csoportjaival.
A Légió Hungária vezetője, ha nem is sűrűn, de azért posztol a VTA zárt csoportjában.Január végén promózta a kitörés emléknapra szervezett Becsület Napja eseményt, korábban pedig a saját oldalán és a VTA-csoportban is megköszönte, hogy a Védett Társadalom Alapítvány, a jobboldali felületek közül egyedüliként „lehetőséget biztosított Lipták Tamásnak, hogy elmondja saját álláspontját a méltatlan baloldali támadásokkal szemben.”
Lipták szintén a HVIM-ben kezdte pályafutását, onnan lépett át a Légió Hungáriába, amelynek budapesti vezetője. Emellett fociszurkoló, aki aktív tagja azoknak az ultracsoportoknak, amelyek a legutóbbi foci EB-n, az angol-magyar meccsen balhéztak, így részben miatta és társai miatt büntette meg a magyar fociválogatottat és az MLSZ-t az UEFA. A méltatlan baloldali médiatámadás is ezzel volt összefüggésben, 2021 szeptemberében ugyanis a Bellingcat nevű oldal írt egy cikket az EB-n globális médiafigyelmet kapott magyar ultrákról, és Lipták neve is többször előkerül. Ezt a cikket pedig magyarul is lehozta a Telex. Lipták a Védett Társadalom Alapítvány blogján reagálhatott erre a cikkre, amit aztán leközölt a Légió Hungária is. Igaz, nagyon nem cáfolja a Bellingcat állításait, viszont arról panaszkodik, hogy neki úgy kell becsempésznie a stadionokba az áthúzott térdelő embert ábrázoló zászlót (a Bellingcat cikkében erről elég sok szó esik), miközben olyan, „szélsőbaloldali” jelképeket ábrázoló jelképeket, mint egy horogkeresztet szétzúzó ököl, minden további nélkül beengednek a meccsekre.
Lipták Incze Bélánál sokkal többször tűnik föl a Védett Társadalom Alapítvány Facebook-csoportjában, ugyanis közös műsort vezet Trombitás Kristóffal, a VTA kuratóriumi tagjával és Horváth Tamással, az alapítvány blogjának főszerkesztőjével, valamit Pörge Bélával. Ez a műsor a Pálya jobb oldala című „szurkolói” podcast, amelynek hangvételéről némi képet kaphatunk, ha beleolvasunk a Facebook-oldal rasszista és homofób posztjaiba. A műsor 2021 márciusában indult, azóta pedig annak vendége volt már Sziva Balázs, a Romantikus Erőszak és a Hungarica nevű skinhead zenekarok énekese, Ambrózy Áron, a Pesti Srácok újságírója, és Szentesi-Zöldi László, a Demokrata főmunkatársa. A legutóbbi adásban pedig Moys Zoltánt látták vendégül, bár Horváth Tamás Facebook-bejegyzéséből úgy tűnik, a felvételen ott volt Incze Béla is. Nem is véletlen, hiszen a téma mind Moys, mind Incze szívéhez közel áll: a kitöréstúráról és a Becsület Napja rendezvényről volt szó.
A kitörés Horváth Tamás blogfőszerkesztőnek is az egyik kedvenc témája, amiről már 888.hu-s újságíróként is írt. Elég nagy botrány is lett belőle, hogy a 2020 februárjában megjelent „Dicsőség a hősöknek: 75 évvel ezelőtt vette kezdetét a kitörés” című cikkében idézte a birodalmi Dél Hadseregcsoport főparancsnokának, Otto Wöhlernek a „lelkesítő üzenetét” is, ami Hitlert és Szálasit élteti. „A Budapestet védő magyar és német katonák tanúbizonyságot tettek idealizmusokról és heroikus életszemléletükről – állva, fegyverrel a kezükben áldozták fel az életüket az európai kultúra oltárán” – írta Horváth a cikkben. Zsidó szervezetek tiltakozása után a 888 főszerkesztője levetette a cikket az oldalról.
Horváth 2021 augusztusában „a meleg- és az abortuszellenességet közpénzből nagyüzemben szállító, egyházi lapnak maszkírozott kormányzati propagandaoldal”, a Vasárnap.hu főszerkesztője lett, két héttel később viszont lemondott, vélhetően a hitleres-szálasis cikk miatt. A lap legalábbis azt a kommentárt fűzte Horváth távozásához, hogy „hitünkkel és küldetésünkkel, ahogy eddig sem, úgy a továbbiakban sem fér össze semmiféle gyűlölet. Értékrendünkkel ellenkezik minden, ami erre uszít.” A vdtablog.hu főszerkesztőjeként már a köztévé egyik beszélgető műsorába is meghívták, hogy arról beszélgessen, hol ér véget a szólásszabadság és a gyűlöletkeltés. Itt többek között arról beszélt, hogy „az igazság kimondása sosem lehet gyűlöletbeszéd”. A hitleres cikk nem került szóba. Legutóbb pedig a Pesti TV adásában szerepelt, ahol Incze Bélával együtt védte a kitörésnapi megemlékezéseket. Ekkor viszont csak újságíróként mutatta be a műsorvezető.
A cikk elkészülését a Get the Trolls Out támogatta.
Kommentek
Közösségünk messze túlnyomó többségének jószándéka és minden moderációs igyekezetünk ellenére cikkeink alatt időről-időre a kollégáinkat durván sértő, bántó megjegyzések jelentek meg.
Hosszas mérlegelés és a lehetőségeink alapos vizsgálata után úgy döntöttünk, hogy a jövőben a közösségépítés más útjait támogatjuk, és a cikkek alatti kommentelés lehetőségét megszüntetjük. Közösség és Belső kör csomaggal rendelkező előfizetőinket továbbra is várjuk zárt Facebook csoportunkba, a Közértbe, ahol hozzászólhatnak a cikkeinkhez, és kérdezhetnek a szerzőinktől is.