![](https://assets.4cdn.hu/kraken/7633993Xusae1HjrAs.jpeg)
A kormánypártok szabálymódosítások és adminisztratív trükkök sorozatával reagáltak Simicska Lajos és a Jobbik összeborulására. Az ebből kipattant háború alig kilenc hónap alatt odáig jutott, hogy az Állami Számvevőszéket 27 év után elkezdte zavarni, hogy a pártok túlköltekezik magukat, és akkora bírságokat szórt ki hat ellenzéki pártra, hogy azoknak a választási szereplése is kérdésessé vált. Persze a Fidesz ellenőrzéséig nem jutottak el.
A plakátháború jól megmutatta, hogy mekkora erővel képes felpörögni az állami apparátus, ha a Fidesz kicsit is fenyegetve érzi magát:
A győzelem pedig olyan elsöprő volt, hogy a héten a kormánypártnak is ki kellett hátrálnia belőle, különben nem lenne kik ellen választást nyernie.
Szerdán a Nemzetgazdasági Minisztérium nagyvonalúan részletfizetést és halasztást kínált a megbüntetett pártoknak, mintha egy félreértésről lenne szó.
Pedig ha végignézzük a plakátháború állomásait, alig volt olyan helyzet, amit ne a nehéztüzérséggel akartak volna megoldani.
Tavaly áprilisban jelentek meg az első olyan jobbikos hirdetéseket Simicska Lajos plakáthelyein, amik azt üzenték, hogy Orbán Viktor és a körülötte keringő Mészáros Lőrinc, Rogán Antal és Habony Árpád lopnak. Nem meglepő módon a plakátokon szereplők ezen nagyon felhúzták magukat.
Júniusban a NAV már költségvetési csalás miatt indított nyomozást Simicska Lajos plakátcégei, a Publimont Kft. és Mahir Cityposter Kft. ellen. Később az Állami Számvevőszék valószínűleg ez alapján büntette meg a Jobbikot.
Miközben a NAV Simicska plakátcégei ellen nyomozott, a Fidesz csak lex Csicskaként beterjesztett egy törvényjavaslatot arról, hogy kampányidőszakon kívül ne lehessen a pártok vagy a kormány érdekeit szolgáló plakátokat kihelyezni. Mivel a módosítás a pártok működését is érintette volna, kétharmados támogatás kellett volna hozzá, amit június közepén egy szavazat híján elbukott a Fidesz. De a kormánypártokat nem hozta zavarba, pár nappal később a településkép védelméről szóló törvénybe csomagolták a plakátszabályokat, amihez már a feles többség is elég volt.
Hiába figyelmeztettek az alkotmányjogászok arra, hogy alkotmányellenes, ha feles többséggel szavaznak a pártok működéséről, a pártok gazdálkodására vonatkozó szabályozáson csak kétharmaddal lehet változtatni, feles többséggel nem, Áder János szemrebbenés nélkül aláírta a törvényt. Persze az ellenzéki pártok egyből bejelentették, hogy az Alkotmánybírósághoz fordulnak a trükközés miatt, de ha hónapokkal később a testület el is kaszálja a törvényt, az a kampányt már nem befolyásolja.
De a plakátok a törvény hatályba lépése után sem tűntek el az utcákról, mivel ugyanúgy Simicska plakáthelyein, de már jobbikos logó nélkül újra megjelentették őket. A Jobbik és Simicska cégeinek magyarázata szerint egy magánmegrendelő érezte fontosnak, hogy a kampány folytatódjon.
Ezzel párhuzamosan a Jobbik a szigorítást azzal próbálta megkerülni, hogy szeptemberben több mint 1000 saját plakáthelyet szerzett magának, amiken újra megjelenhettek az Orbánékat letolvajozó hirdetések. Kezdetben a párt titkolta, hogy kitől vették a felületeket, de nem volt nehéz kitalálni, hogy azokat Simicska Lajos cégei nagyon kedvező feltételekkel adták át. Ezeket a párt később visszaadta az oligarchának.
Lázár János utasítására a kormányhivatalokban külön plakátkommandók alakultak, hogy ellenőrizzék, hogy bukkannak fel a politikai plakátok. Szeptember végén pedig országszerte elkezdték eltávolítani a jobbikos plakátokat az utcákról.
Bár a tolvajozós plakátok eltűntek az utcákról, a plakátháború október 3-án újabb fokozatra kapcsolat, amikor az Állami Számvevőszék (ÁSZ) is beszállt a küzdelembe, és feljelentést tett a Jobbik ellen.
Az ÁSZ a nyár végén kezdte meg a Jobbik a 2015-2016-os működésének menetrend szerinti ellenőrzését, amit előre be is jelentett. Csakhogy váratlanul bejelentették, hogy a vizsgálatot 2017 első félévére is kiterjesztik. Ráadásul ezt csak egy nappal a helyszíni ellenőrzés előtt egy nappal közölték, ezért a párt nem tudta odaadni az adatokat. Az ÁSZ pedig az ötnapos határidő lejárta előtt lezárta az adatkérést, majd október 3-án azzal jelentette fel a pártot, hogy nem volt együttműködő és akadályozta az ellenőrzést. Másnap a Jobbik frakcióvezetője hiába jelent meg az ÁSZ székházánál a kért iratokkal, a hivatal megtagadta azok átvételét.
Ha ez eddig csak volt fideszes képviselő által vezetett, állami hivatal akadékoskodásának tűnt volna, Varga Mihály minisztériumának pont aznap jutott eszébe, hogy szigorítani kellene a szankciós lehetőségeken, amikor az ügyészség nyomozást rendelt el Jobbik ellen.
Az NGM úgy módosította a pártok állami támogatásáról szóló rendeletét, hogy valamelyik a gazdálkodása során törvényt sértett, akkor a bíráság összegével csökkentik a központi költségvetésből való támogatását, és ha nem fizeti be a bírságot határidőre, a behajtásra bevethetik a NAV-ot.
Így a Jobbiknak nem maradt sok lehetősége, amikor az ÁSZ december 6-án 331 millió forintos tiltott finanszírozással vádolta meg, amivel ugyanennyi támogatásmegvonás is jár, vagyis a párt 660 millió forintot bukott volna közvetlenül a választások előtt.
Mivel ez volt az első alkalom, hogy egy állami bekeményített egy párttal szemben, csak most derült ki, hogy a törvények alapján az ÁSZ döntése ellen még csak bírósághoz sem lehet fordulni.
Persze az Alkotmánybíróságon ezt a jogszabályt is meg lehet támadni, de a választásokig már ez sem hoz változást. Nemhogy a joghézagot nem kezelték, de az ÁSZ decemberben még rá is kapcsolt, és a Jobbik után öt másik ellenzéki pártot, az LMP-t, a DK-t, a Liberálisokat, az Együttet és a Párbeszédet is megbüntette. Náluk nem a nyomott áron kapott plakátokat, hanem az irodabérletek miatt büntettek 5 és 10 millió közötti összegben. Pedig ugyanezekkel a szerződésekkel az ÁSZnak korábban még semmi baja sem volt. Fellebbezni ők sem tudnak.
Miközben kiderült, hogy a szakítás előtt még a Fidesz is óriási kedvezményeket kapott Simicska Lajos plakátcégeitől, a kormánypárt kimaradt sorból. Bár a pártok túlköltekezése évek óta nyílt titok volt, az ÁSZ szóvivője az ATV-n mégis azt magyarázta, hogy a korábbi kampányok vizsgálatánál semmilyen szabálytalanságot nem találtak.
Miközben az ÁSZ még azokat a bizonyítékokat sem hozta nyilvánosságra, ami alapján a büntetést kiszabta, január 8-án 15 napot adott a Jobbiknak, hogy befizesse a büntetését. Bár az Együtt kivételével az összes párt beleállt, hogy nem fogadják el a büntetést, de kikerülni pont Varga Mihály októberi szigorítása miatt nem tudják.
A Nemzetgazdasági Minisztérium szerdán bejelentette, hogy egyeztetést kezdeményezett a NAV és a Magyar Államkincstár vezetőivel, hogy biztosítsanak féléves felkészülési időszakot az érintett pártoknak, és kérelemre ajánljanak részletfizetési lehetőséget. A NAV pedig ne hajtsa be a büntetéseket.
A pártok csapdának tartják az ajánlatot.
Kommentek
Közösségünk messze túlnyomó többségének jószándéka és minden moderációs igyekezetünk ellenére cikkeink alatt időről-időre a kollégáinkat durván sértő, bántó megjegyzések jelentek meg.
Hosszas mérlegelés és a lehetőségeink alapos vizsgálata után úgy döntöttünk, hogy a jövőben a közösségépítés más útjait támogatjuk, és a cikkek alatti kommentelés lehetőségét megszüntetjük. Közösség és Belső kör csomaggal rendelkező előfizetőinket továbbra is várjuk zárt Facebook csoportunkba, a Közértbe, ahol hozzászólhatnak a cikkeinkhez, és kérdezhetnek a szerzőinktől is.